15.

Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys: 1. pagalba – bet kokia priemonė, atitinkanti visus EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus; 2. pagalbos skyrimo laikotarpis – vieneri ar keleri metai 2021–2030 m. laikotarpiu. Jeigu EEE nare esanti ELPA valstybė pageidauja skirti pagalbą trumpesnį laikotarpį, ji turėtų ataskaitiniu laikotarpiu laikyti pagalbos gavėjų ūkinius metus ir skirti pagalbą kartą per metus; 3. anglies dioksido nutekėjimas – pasaulio mastu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio didėjimas, kai įmonės, negalėdamos perkelti dėl ES ATLPS padidėjusių išlaidų savo klientams taip, kad neprarastų didelės rinkos dalies, perkelia gamybą už EEE ribų; 4. didžiausias pagalbos intensyvumas – visa pagalbos suma, išreikšta tinkamų finansuoti išlaidų procentine dalimi; 5. autogamyba – elektros energijos gamyba naudojant įrenginį, kuris neatitinka elektros energijos gamybos įrenginių kriterijų, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/87/EB 3 straipsnio u punkte; 6. pagalbos gavėjas – pagalbą gaunanti įmonė; 7. Europos Sąjungos leidimas (ESL) – apyvartinis leidimas, kuris suteikia teisę per tam tikrą laikotarpį į aplinką išmesti vieną toną CO2 ekvivalento; 8. bendroji pridėtinė vertė (BPV) – bendroji pridėtinė vertė faktorinėmis kainomis, kuri yra BPV rinkos kainomis atėmus visus netiesioginius mokesčius ir pridėjus visas subsidijas; 9. išankstinė ESL kaina (EUR) – metų, einančių prieš metus, už kuriuos skiriama pagalba, sausio 1 d. – gruodžio 31 d. tam tikroje ES anglies dioksido biržoje kasdien buvusių išankstinių ESL kainų (uždarymo kainų) už pristatymą metų, už kuriuos skiriama pagalba, gruodžio mėn. paprastas vidurkis (13). 10. išmetamo CO2 kiekio koeficientas (tCO2/MWh) – skirtingose geografinėse teritorijose iš iškastinio kuro gaminamos elektros energijos taršos CO2 intensyvumo svertinis vidurkis. Ši reikšmė atspindi tam tikroje geografinėje teritorijoje naudojamo iškastinio kuro rūšių derinį. CO2 koeficientas apskaičiuojamas energetikos pramonės išmetamo CO2 ekvivalento kiekį dalijant iš naudojant iškastinį kurą pagaminto bendro elektros energijos kiekio (TWh). Šiose gairėse (14) teritorijos apibrėžiamos kaip geografinės zonos: a) kurios apima kelias rinkos dalis, susietas elektros energijos biržomis, arba b) kuriose nėra deklaruotų perkrovų ir abiem atvejais valandinės kitos dienos elektros energijos biržos kainos eurais (taikant Europos Centrinio Banko tos dienos galiojančius valiutų kursus) tose zonose didelės dalies visų valandų per metus atveju skiriasi ne daugiau kaip 1 %. Taip diferencijuojant duomenis pagal regioną atsižvelgiama į iškastinį kurą naudojančių elektrinių reikšmę galutinei didmeninėje rinkoje nustatytai kainai ir jų, kaip elektrinių su ribinėmis sąnaudomis, įtaką elektros energijos supirkimo tvarkai. Tai, kad dvi EEE narėmis esančios valstybės prekiauja elektra, savaime nereiškia, kad jos sudaro viršnacionalinį regioną. Atsižvelgiant į susijusių duomenų stoką šalių regionų lygmeniu, geografinės teritorijos turi apimti visą vienos arba kelių EEE narėmis esančių valstybių teritoriją. Remiantis šiais kriterijais, galima išskirti šias geografines teritorijas: Adrijos jūros regioną (Kroatija ir Slovėnija), Šiaurės Europos regioną (Švedija ir Suomija), Baltijos šalis (Lietuva, Latvija ir Estija), Vidurio ir Vakarų Europos regioną (Austrija, Vokietija, Liuksemburgas), Pirėnų pusiasalį (Portugalija ir Ispanija), Čekijos ir Slovakijos regioną (Čekija ir Slovakija) ir visų kitų pavienių EEE narėmis esančių valstybių, įskaitant Islandiją ir Norvegiją, geografines teritorijas (15). Susiję didžiausi regioniniai CO2 koeficientai, taikomi kaip maksimalios vertės, kai pranešanti EEE nare esanti ELPA valstybė nėra įvertinusi rinka grindžiamo CO2 koeficiento pagal 11 punktą, išvardyti III priede. Siekiant užtikrinti, kad visiems elektros tiekimo šaltiniams būtų taikomos vienodos sąlygos, ir išvengti galimų piktnaudžiavimo atvejų, visiems elektros tiekimo šaltiniams (autogamybos įrenginiams, pagal sutartį elektrą tiekiančioms elektrinėms ar elektros energijos tinklui) ir visiems pagalbos gavėjams susijusiose valstybėse narėse bus taikomas tas pats išmetamo CO2 kiekio koeficientas; 11. rinka grindžiamas išmetamo CO2 kiekio koeficientas (tCO2/MWh). EEE narėmis esančios ELPA valstybės, ketinančios skirti netiesioginių išlaidų kompensaciją, pranešdamos apie atitinkamą schemą gali prašyti, kad taikytinas išmetamo CO2 kiekio koeficientas būtų nustatytas remiantis CO2 kiekio tyrimu pagal elektros energijos rinkoje taikomą faktinės ribinės kainos nustatymo technologiją. Teikiant tokį pranešimą apie rinka grindžiamą išmetamo CO2 kiekio koeficientą turi būti įrodyta, kad pasirinktas rinka grindžiamas išmetamo CO2 kiekio koeficientas, pagrįstas elektros sistemos modeliu, pagal kurį modeliuojama kainodara ir stebimi ribinės kainos nustatymo technologijos duomenys per visus t – 1 metus (įskaitant valandas, kai ribinė kaina buvo nustatoma pagal importą), yra tinkamas. Šis pranešimas turi būti pateiktas tvirtinti nacionalinei reguliavimo institucijai ir perduotas ELPA priežiūros institucijai, kai apie valstybės pagalbos priemonę ELPA priežiūros institucijai pranešama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį. ELPA priežiūros institucija, atlikdama suderinamumo analizę pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą ir šias gaires, įvertina tyrimo ir pagal jį apskaičiuoto rinka grindžiamo išmetamo CO2 kiekio koeficiento tinkamumą; 12. faktinė produkcija tonomis per metus – faktinė įrenginio produkcija t metais, nustatyta ex post t+1 metais; 13. faktinis elektros energijos suvartojimas (MWh) – faktinis įrenginio elektros energijos suvartojimas (įskaitant elektros energijos suvartojimą, susijusį su rangovų produktų, atitinkančių pagalbos skyrimo kriterijus, gamyba) t metais, nustatytas ex post t+1 metais; 14. elektros energijos vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis (MWh produkcijos tonai, apibūdinama PRODCOM 8 skaitmenų lygmeniu (16)) – naudojant elektros energijos vartojimo požiūriu efektyviausius konkretaus produkto gamybos metodus suvartota elektra, reikalinga tonai produkto pagaminti. Atnaujinant elektros energijos vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį reikia atsižvelgti į Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 2 dalį. Kriterijus atitinkančių sektorių, kuriuose elektros energijos ir kuro pakeičiamumas nustatytas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/331 (17) I priedo 2 skirsnyje, produktams taikomas elektros energijos vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis nustatomas pagal tokias pačias sistemos ribas, atsižvelgiant tik į elektros energijos dalį, siekiant nustatyti pagalbos sumą. Produktų, priskiriamų prie kriterijus atitinkančių sektorių, atitinkami elektros energijos vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai išvardyti šių gairių II priede; 15. atsarginis elektros energijos vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis – […] % faktinio elektros energijos suvartojimo rodiklis, nustatomas ELPA priežiūros institucijos sprendimu kartu su elektros energijos vartojimo efektyvumo santykiniais rodikliais. Šis rodiklis atitinka vidutinį išmetamųjų teršalų sumažėjimą taikant elektros energijos vartojimo efektyvumo santykinius rodiklius (elektros energijos vartojimo santykinis rodiklis/ex-ante elektros energijos vartojimas). Jis taikomas visiems produktams, kurie priskiriami prie kriterijus atitinkančių sektorių, tačiau kurių elektros energijos vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai nenustatyti.