ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 271/14/COL

2014 m. liepos 9 d.

kuriuo devyniasdešimt septintąjį kartą iš dalies keičiamos procesinės ir materialinės valstybės pagalbos taisyklės priimant naujas gaires dėl mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų [2015/1359]

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (toliau – Institucija),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies b punktą bei 24 straipsnį ir 3 protokolo I dalies 1 straipsnį,

kadangi:

pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos;

pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Susitarime dėl Priežiūros institucijos ir Teismo arba jei Institucija mano, kad to reikia;

2014 m. gegužės 21 d. Europos Komisija paskelbė komunikatą „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema“ (1). Šioje sistemoje nustatoma, kokiomis sąlygomis moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms skiriamas viešasis finansavimas gali būti laikomas valstybės pagalba, ir, jei toks finansavimas yra valstybės pagalba, kokiomis sąlygomis jis gali būti laikomas suderinamu. Šios sąlygos taikomos nuo 2014 m. liepos 1 d.;

ši sistema svarbi Europos ekonominei erdvei;

laikantis EEE susitarimo 1 straipsnyje nustatyto vientisumo tikslo, reikia užtikrinti, kad EEE valstybės pagalbos taisyklės būtų vienodai taikomos visoje Europos ekonominėje erdvėje;

pagal EEE susitarimo XV priedo skyriaus BENDROSIOS NUOSTATOS II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Europos Komisija, turi priimti naujas gaires, atitinkančias Europos Komisijos priimtas gaires,

PASIKONSULTAVUSI su Europos Komisija,

PASIKONSULTAVUSI su ELPA valstybėmis 2014 m. birželio 26 d. šiam klausimui skirtu raštu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos materialinės taisyklės iš dalies pakeičiamos pateikiant naujas gaires dėl mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų. Naujosios gairės pridedamos prie šio sprendimo ir yra neatskiriama jo dalis.

2 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

(1) OL C 198, 2014 6 27, p. 1.

PRIEDAS

VALSTYBĖS PAGALBA MOKSLINIAMS TYRIMAMS, TECHNOLOGINEI PLĖTRAI IR INOVACIJOMS (1)

ĮVADAS 20

1. TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS 21

1.1. Taikymo sritis 21

1.2. Pagalbos priemonės, kurioms taikomos šios gairės 22

1.3. Apibrėžtys 23

2. EEE SUSITARIMO 61 STRAIPSNIO 1 DALYJE APIBRĖŽTA VALSTYBĖS PAGALBA 26

2.1. Mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijos ir mokslinių tyrimų infrastruktūra kaip valstybės pagalbos gavėjos 26

2.1.1. Neekonominės veiklos viešasis finansavimas 26

2.1.2. Ekonominės veiklos viešasis finansavimas 27

2.2. Netiesioginė valstybės pagalba įmonėms, teikiama per viešosiomis lėšomis finansuojamas mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijas ir mokslinių tyrimų infrastruktūrą 28

2.2.1. Įmonių užsakymu vykdomi moksliniai tyrimai (pagal sutartį vykdomi moksliniai tyrimai arba teikiamos mokslinių tyrimų paslaugos) 28

2.2.2. Bendradarbiavimas su įmonėmis 29

2.3. Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų viešasis pirkimas 30

3. BENDRIEJI VERTINIMO PRINCIPAI 31

4. MTTPI PAGALBOS SUDERINAMUMO VERTINIMAS 31

4.1. Prisidėjimas prie aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo 32

4.1.1. Bendrosios sąlygos 32

4.1.2. Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos 32

4.2. Valstybės intervencijos būtinybė 33

4.2.1. Bendrosios sąlygos 33

4.2.2. Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos 34

4.3. Pagalbos priemonės tinkamumas 34

4.3.1. Tinkamumas kitų politikos priemonių atžvilgiu 34

4.3.2. Tinkamumas skirtingų pagalbos priemonių atžvilgiu 35

4.4. Skatinamasis poveikis 35

4.4.1. Bendrosios sąlygos 35

4.4.2. Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos 36

4.5. Pagalbos proporcingumas 37

4.5.1. Bendrosios sąlygos 37

4.5.2. Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos 39

4.6. Nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas 40

4.6.1. Bendrosios aplinkybės 40

4.6.2. Pagalbos schemos 42

4.6.3. Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos 42

4.7. Skaidrumas 44

5. VERTINIMAS 44

6. ATASKAITŲ TEIKIMAS IR STEBĖSENA 45

7. TAIKYMAS 45

8. PERŽIŪRA 45

I priedas. Tinkamos finansuoti išlaidos 46

II priedas. Didžiausias pagalbos intensyvumas 47

ĮVADAS

1. Kad dėl valstybės subsidijų Europos ekonominėje erdvėje (toliau – EEE) nebūtų iškraipyta konkurencija ir kad EEE susitarimo susitariančiųjų šalių (toliau – susitariančiosios šalys) tarpusavio prekyba nebūtų paveikta taip, kad tai prieštarautų bendram interesui, EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje yra nustatytas principas, kad valstybės pagalbą teikti draudžiama. Tačiau tam tikrais atvejais tokia pagalba gali būti suderinama su EEE susitarimo veikimu, kaip numatyta to susitarimo 61 straipsnio 2 ir 3 dalyse.

2. Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (toliau Œ– MTTPI) skatinimas – svarbus EEE tikslas, nustatytas EEE susitarimo 1 straipsnio 2 dalies f punkte ir 78 straipsnyje, kuriuose susitariančiosios šalys raginamos bendradarbiauti šioje srityje (2). Pagrindiniai tikslai – stiprinti Europos pramonės mokslinį bei technologinį pagrindą ir skatinti jos tarptautinį konkurencingumą.

3. Europos Komisija (toliau – Komisija) strategijoje „Europa 2020“ (3) mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP) nurodo kaip labai svarbius veiksnius, siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų. Todėl Komisija nustatė pagrindinį tikslą, pagal kurį iki 2020 m. 3 % Europos Sąjungos bendrojo vidaus produkto (toliau – BVP) turėtų būti investuojama į MTTP. Siekiant skatinti pažangą MTTPI srityje, strategijoje „Europa 2020“ visų pirma pateikiama pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (4), kuria siekiama gerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindines ir finansavimo sąlygas, kad būtų užtikrinta, jog novatoriškos idėjos virstų prekėmis ir paslaugomis, kurios skatintų augimą ir darbo vietų kūrimą (5). Komisijos komunikate „Europa 2020“ pažymima, kad valstybės pagalbos politikos įnašas gali būti „didelis ir naudingas: rengiamos ir remiamos novatoriškesnių, efektyvesnių ir ekologiškesnių technologijų iniciatyvos, sudaromos palankesnės sąlygos gauti viešąją paramą investicijoms bei rizikos kapitalui, finansuojami moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra“.

4. Kadangi paprastai pripažįstama, kad konkurencingose rinkose pasiekiama veiksmingų su kainomis, produkcija ir išteklių naudojimu susijusių rezultatų, rinkos nepakankamumo problemų (6) atveju valstybės įsikišimas galėtų pagerinti rinkų veikimą ir taip prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Su MTTPI susijusios rinkos nepakankamumo problemos gali kilti, pavyzdžiui, dėl to, kad rinkos dalyviai paprastai neatsižvelgia į (teigiamą) poveikį išorei, daromą kitiems ekonomikos subjektams, ir dėl to vykdo visuomenės atžvilgiu nepakankamo masto MTTPI veiklą. Be to, MTTPI projektų srityje gali būti susiduriama su nepakankamų galimybių gauti finansavimą (dėl asimetrinės informacijos) arba su įmonių veiksmų koordinavimo problemomis. Todėl valstybės pagalba MTTPI gali būti suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei galima tikėtis, kad ja bus sumažintas rinkos nepakankamumas, skatinant vykdyti bendriems Europos interesams svarbų projektą arba palengvinti tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrą, ir jei dėl to atsiradęs konkurencijos ir prekybos iškraipymas neprieštaraus bendriems interesams.

5. Pagalba MTTPI pirmiausia bus pateisinama remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b ir c punktais, pagal kuriuos ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) gali laikyti valstybės pagalbą, skirtą bendriems Europos interesams svarbaus projekto vykdymui skatinti arba tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrai palengvinti, suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei tokia pagalba neigiamai nepaveikia prekybos sąlygų tiek, kad tai prieštarautų bendriems interesams.

6. Komunikate dėl valstybės pagalbos modernizavimo (7) Komisija nurodė tris tikslus, kurių siekiama modernizuojant valstybės pagalbos kontrolę: a) skatinti tvarų, pažangų ir integracinį ekonomikos augimą konkurencingoje vidaus rinkoje; b) atliekant ex ante nagrinėjimą, daugiausia dėmesio skirti didžiausią poveikį vidaus rinkai darančioms byloms, kartu stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą valstybės pagalbos teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimo srityje; c) supaprastinti taisykles ir pagreitinti sprendimų priėmimą.

7. Visų pirma Komisija paragino persvarstant įvairias gaires ir sistemas laikytis bendro požiūrio – siekti stiprinti vidaus rinką, skatinti veiksmingiau naudoti viešąsias lėšas valstybės pagalba tinkamiau prisidedant prie bendros svarbos tikslų ir nuodugniau nagrinėti skatinamąjį poveikį, pagalbos sumažinimo iki minimumo aspektą ir galimą neigiamą pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai. Institucija palaiko Komisijos pasiūlytą modernizavimo iniciatyvą. Todėl šiose gairėse nustatytos suderinamumo sąlygos yra pagrįstos tuo bendru požiūriu.

1. TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

1.1. Taikymo sritis

8. Šiose gairėse nustatyti principai taikomi valstybės pagalbai MTTPI visuose EEE susitarimo reglamentuojamuose sektoriuose. Todėl jie taikomi tiems sektoriams, kuriems galioja specialios EEE valstybės pagalbos taisyklės, jeigu tokiose taisyklėse nenumatyta kitaip.

9. Centralizuotai Europos Sąjungos institucijų, agentūrų, bendrųjų įmonių arba kitų tarptautinių įstaigų valdomas finansavimas, kurio nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nekontroliuoja ELPA valstybės (8), nėra valstybės pagalba. Kai toks finansavimas skiriamas kartu su valstybės pagalba, nustatant, ar laikomasi pranešimo ribų ir didžiausio pagalbos intensyvumo reikalavimų, bus atsižvelgiama tik į valstybės pagalbą, o taikant šias gaires bus vertinamas tik šios pagalbos suderinamumas.

10. Šios gairės netaikomos pagalbai MTTPI, skirtai sunkumų patiriančioms įmonėms, kurios šiose gairėse yra įmonės, apibrėžtos Institucijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (9) (su daliniais pakeitimais arba visiškai pakeistose).

11. Vertindama MTTPI pagalbą, skirtą pagalbos gavėjui, kuriam pagal ankstesnį Institucijos sprendimą, kuriuo skelbiama, kad pagalba yra neteisėta ir nesuderinama su EEE susitarimo veikimu, yra išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, Institucija atsižvelgs į dar negrąžintą pagalbos sumą (10).

1.2. Pagalbos priemonės, kurioms taikomos šios gairės

12. Institucija nustatė kelias MTTPI priemones, kurioms teikiama valstybės pagalba konkrečiomis sąlygomis gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu. Tai: a) pagalba MTTP projektams , kurių atveju remiama mokslinių tyrimų projekto dalis priklauso fundamentinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų kategorijoms – pastarąją kategoriją galima suskirstyti į pramoninius mokslinius tyrimus ir bandomąją taikomąją veiklą (11). Tokia pagalba daugiausia siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, susijusį su teigiamu poveikiu išorei (žinių sklaida), bet ji taip pat gali būti skirta ir rinkos nepakankamumo problemai, kurią lėmė nepakankama ir asimetrinė informacija arba (daugiausia bendradarbiavimo projektuose) koordinavimo problemos, spręsti; b) su MTTP projektais susijusių galimybių studijų pagalba , kuria siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, visų pirma susijusį su nepakankama ir asimetrine informacija; c) pagalba mokslinių tyrimų infrastruktūrai kurti ir atnaujinti , kuria daugiausia siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, atsirandantį dėl koordinavimo sunkumų. Novatoriškiems moksliniams tyrimams vis labiau reikia aukštos kokybės mokslinių tyrimų infrastruktūros, nes ji pritraukia pasaulinio lygio talentingus specialistus ir yra labai svarbi, pavyzdžiui, informacinėms ir ryšių technologijoms bei bazinėms didelio poveikio technologijoms (12); d) inovacijų veiklos pagalba , kuria daugiausia siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą, susijusį su teigiamu poveikiu išorei (žinių sklaida), koordinavimo sunkumais ir, kiek mažesniu mastu, asimetrine informacija. Kalbant apie mažąsias ir vidutines įmones (toliau – MVĮ), tokia inovacijų pagalba gali būti teikiama patentams ir kitam nematerialiajam turtui gauti, patvirtinti ir ginti, aukštos kvalifikacijos darbuotojams deleguoti, taip pat inovacijų diegimo konsultacijų ir paramos paslaugoms pirkti. Be to, siekiant paskatinti dideles bendroves bendradarbiauti su MVĮ procesų ir organizacinių inovacijų veikloje, parama taip pat gali būti teikiama ir MVĮ, ir didelių bendrovių išlaidoms, patiriamoms vykdant tokią veiklą, padengti; e) pagalba inovacijų grupėms , kuria siekiama pašalinti su koordinavimo problemomis susijusį rinkos nepakankamumą, dėl kurio sunkiau kurti inovacijų grupes arba apribojama sąveika ir žinių srautai grupių viduje ir tarp grupių. Valstybės pagalba būtų galima padėti išspręsti šią problemą, pirma, remiant investicijas į atvirą ir bendrai naudojamą inovacijų grupėms skirtą infrastruktūrą, ir, antra, ne ilgiau kaip dešimt metų remiant grupių veiklą, siekiant skatinti bendradarbiavimą, tinklų kūrimą ir mokymąsi.

13. ELPA valstybės privalo pranešti apie MTTPI pagalbą pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį, išskyrus priemones, kurios tenkina į EEE susitarimą įtrauktame bendrosios išimties reglamente nustatytas sąlygas.

14. Šiose gairėse pateikiami MTTPI pagalbos schemų ir individualios pagalbos, kurioms taikomas reikalavimas pranešti ir kurios turi būti vertinamos remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu (13), suderinamumo kriterijai.

1.3. Apibrėžtys

15. Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys: a) ad hoc pagalba – ne pagal pagalbos schemą suteikta pagalba; b) pagalba – bet kokia priemonė, atitinkanti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus; c) pagalbos intensyvumas – tinkamų finansuoti išlaidų procentine dalimi išreikšta bendra pagalbos suma neatskaičius mokesčių ar kitos rinkliavos; Jeigu pagalba teikiama kitu nei subsidijos pavidalu, pagalbos suma yra pagalbos subsidijos ekvivalentas. Dalimis mokama pagalba diskontuojama iki jos vertės pagalbos suteikimo metu. Tuo tikslu naudotina palūkanų norma yra pagalbos suteikimo metu taikoma diskonto norma (14). Pagalbos intensyvumas skaičiuojamas kiekvienam pagalbos gavėjui; d) pagalbos schema – teisės aktas, kuriuo remiantis, bendrai ir abstrakčiai tame akte apibrėžtoms įmonėms galima teikti individualią pagalbą netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, ir teisės aktas, kuriuo remiantis vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi pagalba; e) taikomieji moksliniai tyrimai – pramoniniai moksliniai tyrimai, bandomoji taikomoji veikla arba bet kuris šių dviejų elementų derinys; f) įprastos rinkos sąlygos reiškia, kad sutarties šalių sandorio sąlygos nesiskiria nuo sąlygų, kuriomis sandorį būtų sudariusios nepriklausomos įmonės, ir kad nėra jokių slapto susitarimo elementų. Taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę procedūrą sudarytas sandoris laikomas atitinkančiu įprastų rinkos sąlygų principą; g) pagalbos suteikimo data – diena, kurią pagalbos gavėjui pagal taikomą nacionalinę teisinę tvarką suteikiama juridinė teisė gauti pagalbą; h) veiksmingas bendradarbiavimas – mažiausiai dviejų nepriklausomų šalių bendradarbiavimas, siekiant keistis žiniomis ar technologijomis arba siekiant bendro tikslo, pagrįstas darbo pasidalijimu, kai šalys kartu apibrėžia bendradarbiavimo projekto sritį, prisideda prie jo įgyvendinimo ir dalijasi su juo susijusia rizika ir jo rezultatais. Viena ar kelios šalys gali prisiimti dengti visas projekto išlaidas, taip perimdamos iš kitų šalių su projektu susijusią finansinę riziką. Pagal sutartis vykdomi moksliniai tyrimai ir mokslinių tyrimų paslaugų teikimas nelaikomi bendradarbiavimo formomis; i) išimtinė taikomoji veikla – mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų, kurių visą naudą gauna tik perkančioji institucija ar perkantysis subjektas ir kuriomis ji (-s) gali naudotis vykdydama (-s) savo veiklą su sąlyga, kad ji (-s) visiškai už jas atsilygina, viešasis pirkimas; j) bandomoji taikomoji veikla – mokslinių, technologinių, verslo ir kitų atitinkamų žinių bei gebėjimų įgijimas, sujungimas, formavimas ir taikymas siekiant sukurti naujus arba patobulintus produktus, procesus arba paslaugas. Ši sąvoka taip pat gali apimti, pavyzdžiui, veiklą, kurios tikslas yra naujų produktų, procesų ar paslaugų koncepcinis apibrėžimas, planavimas ir dokumentavimas. Bandomoji taikomoji veikla gali apimti naujų arba patobulintų produktų, procesų ar paslaugų prototipų kūrimą, demonstravimą, bandomųjų vienetų kūrimą, bandymą ir tvirtinimą realias naudojimo sąlygas atitinkančioje aplinkoje, kai pagrindinis tikslas yra labiau techniškai patobulinti dar negalutinius produktus, procesus ar paslaugas. Tai gali apimti tinkamo komerciškai naudoti prototipo ar bandomojo vieneto kūrimą, jeigu tai yra galutinis komercinis produktas ir jeigu tokį produktą būtų per brangu gaminti vien tam, kad jis būtų pademonstruotas ir patvirtintas. Bandomoji taikomoji veikla neapima esamų produktų, gamybos linijų, gamybos procesų, paslaugų ir vykdomos kitų rūšių veiklos įprastinių arba periodinių pakeitimų, net jei tokie pakeitimai gali reikšti patobulinimą; k) galimybių studija – projekto potencialo vertinimas ir analizė, kuriais siekiama padėti priimti sprendimus, objektyviai ir racionaliai atskleidžiant projekto stiprybes, silpnybes, galimybes ir grėsmes, taip pat nustatant jam įgyvendinti reikiamus išteklius ir galiausiai jo sėkmės perspektyvas; l) visiškas suteikimas reiškia, kad mokslinių tyrimų organizacija, mokslinių tyrimų infrastruktūra arba viešasis pirkėjas gauna visą intelektinių nuosavybės teisių teikiamą ekonominę naudą, pasilikdama (-s) teisę jomis nevaržomai naudotis, ypač nuosavybės ir licencijos teise. Tai taip pat gali apimti atvejus, kai mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra (atitinkamai viešasis pirkėjas) nusprendžia sudaryti papildomas sutartis dėl šių teisių, be kita ko, dėl jų licencijų išdavimo bendradarbiavimo partneriui (atitinkamai įmonėms); m) fundamentiniai moksliniai tyrimai – bandomoji arba teorinė veikla, vykdoma pirmiausia siekiant gauti naujų žinių apie reiškinio pagrindus ir stebimus faktus, nenumatant tiesioginio tokių žinių komercinio taikymo arba naudojimo; n) bendrasis subsidijos ekvivalentas – subsidijos pavidalu suteiktos pagalbos suma neatskaičius mokesčių ar kitos rinkliavos; o) aukštos kvalifikacijos darbuotojai – aukštąjį išsilavinimą ir ne mažesnę kaip penkerių metų reikiamą profesinę patirtį, kuri gali apimti ir doktorantūrą, turintys darbuotojai; p) individuali pagalba – tam tikrai įmonei suteikta pagalba, įskaitant ad hoc pagalbą ir pagalbą, teikiamą pagal pagalbos schemą; q) pramoniniai moksliniai tyrimai – suplanuoti moksliniai tyrimai arba labai svarbūs tyrimai, kuriais siekiama įgyti naujų žinių ir gebėjimų, reikalingų naujiems produktams, procesams ar paslaugoms kurti arba esamiems produktams, procesams ar paslaugoms labai patobulinti. Šie pramoniniai moksliniai tyrimai apima sudėtinių sistemų dalių kūrimą ir gali apimti prototipų kūrimą laboratorijos aplinkoje arba aplinkoje, kurioje modeliuojamos sąsajos su esamomis sistemomis, taip pat bandomųjų linijų kūrimą, kai to reikia pramoniniams moksliniams tyrimams ir visų pirma bendram technologiniam patvirtinimui atlikti; r) inovacijų diegimo konsultacinės paslaugos – konsultavimas, pagalba ir mokymas žinių perdavimo, nematerialiojo turto įsigijimo, apsaugos ir panaudojimo, taip pat standartų ir juos reglamentuojančių taisyklių taikymo klausimais; s) inovacijų grupės – nepriklausomų šalių (pvz., veiklą pradedančių novatoriškų įmonių, mažųjų, vidutinių ir didelių įmonių, taip pat mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijų, ne pelno organizacijų ir kitų susijusių ekonominės veiklos vykdytojų) struktūros arba organizuotos grupės, kurių paskirtis – skatinti inovacinę veiklą remiant dalijimąsi įrenginiais, keitimąsi žiniomis bei kompetencija ir veiksmingai padedant įmonėms ir kitoms grupės organizacijoms perduoti žinias, kurti tinklus, skleisti informaciją ir bendradarbiauti tarpusavyje; t) inovacijų diegimo paramos paslaugos – aprūpinimas biuro patalpomis ir duomenų bankų, bibliotekų, rinkotyros, laboratorijų, kokybės ženklinimo, bandymų ir sertifikavimo paslaugų teikimas siekiant padėti kurti veiksmingesnius produktus, procesus arba paslaugas; u) nematerialusis turtas – fizinės arba finansinės išraiškos neturintis turtas, toks kaip patentai, licencijos, praktinė patirtis arba kita intelektinė nuosavybė; v) žinių perdavimas – bet koks procesas, kuriuo siekiama įgyti, kaupti aiškiai išreikštas ir tiesiogiai neišreikštas žinias, įskaitant įgūdžius ir kompetenciją, ir jomis dalytis, vykdant ekonominę ir neekonominę veiklą, tokią kaip bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje, konsultavimas, licencijavimas, atsiskyrusių įmonių steigimas, leidyba ir mokslininkų bei kitų šioje veikloje dalyvaujančių darbuotojų judumas. Be mokslinių ir technologinių žinių, tai apima ir kitokias žinias, pvz., žinias, kaip taikyti standartus ir juos reglamentuojančias taisykles, žinias apie realios veiklos aplinkos sąlygas ir organizacinių inovacijų diegimo metodus, taip pat su nematerialiojo turto nustatymu, įsigijimu, apsauga, gynimu ir naudojimu susijusių žinių valdymą; w) didelės įmonės – įmonės, neatitinkančios mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties; x) grynosios papildomos išlaidos – tikėtinos remiamo projekto ar veiklos grynosios dabartinės vertės ir perspektyvios investicijos, kurią gavėjas būtų padaręs priešingu atveju, jei pagalba nebūtų teikiama, skirtumas; y) organizacinių inovacijų diegimas – naujo organizacinio metodo taikymas įmonės verslo praktikoje, darbo vietų organizavimo arba išorės santykių srityje, išskyrus pokyčius, pagrįstus įmonėje jau taikomais organizaciniais metodais, valdymo strategijos pokyčius, jungimąsi ir įsigijimą, procesų nebetaikymą, paprastą kapitalo pakeitimą arba padidinimą, pokyčius, nulemtus tik gamybos veiksnių kainų kitimo, gamybą pagal užsakymą, lokalizavimą, reguliarius, sezoninius ir kitus ciklinius pokyčius ir prekybą naujais arba labai patobulintais produktais; z) išlaidos personalui – išlaidos, susijusios su atitinkamam projektui ar veiklai vykdyti įdarbintais mokslininkais, technikais ir kitais pagalbiniais darbuotojais; aa) ikiprekybinis viešasis pirkimas – mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų viešasis pirkimas, kai perkančioji institucija ar perkantysis subjektas nepasilieka visų vykdant sutartį gautų rezultatų ir naudos tik sau savo veiklai vykdyti, bet dalijasi jais su paslaugų teikėjais rinkos sąlygomis. Sutartis, kurios objektas priskiriamas šiose gairėse apibrėžtiems vienos ar kelių rūšių moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, turi būti ribotos trukmės, ir joje gali būti numatytas prototipų arba ribotos apimties pirmųjų produktų arba paslaugų kūrimas atliekant bandymus. Produktų arba paslaugų komercinio masto pirkimas negali būti tos pačios sutarties objektas; bb) procesų inovacijų diegimas – naujo arba labai patobulinto gamybos arba pateikimo būdo diegimas (įskaitant svarbius technologijų, įrenginių arba programinės įrangos pakeitimus), išskyrus nedidelius pakeitimus arba patobulinimus, gamybos arba aptarnavimo pajėgumų didinimą, įdiegiant papildomas gamybos arba logistikos sistemas, labai panašias į jau naudojamas, procesų nebetaikymą, paprastą kapitalo pakeitimą arba padidinimą, pokyčius, nulemtus tik gamybos veiksnių kainų kitimo, gamybą pagal užsakymą, lokalizavimą, reguliarius, sezoninius ir kitus ciklinius pokyčius, prekybą naujais arba labai patobulintais produktais; cc) MTTP projektas – operacija, kuri apima veiklą, aprėpiančią šiose gairėse apibrėžtus vienos ar kelių rūšių mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, ir kuria siekiama atlikti tikslaus ekonominio, mokslinio ar techninio pobūdžio nedalomą užduotį su aiškiai iš anksto nustatytais tikslais. MTTP projektą gali sudaryti keli darbų paketai, veikla ar paslaugos; jame nurodyti aiškūs uždaviniai, veikla, kuri bus vykdoma, kad būtų įgyvendinti šie uždaviniai (įskaitant numatomas jos išlaidas), ir konkretūs siekiniai, kuriais apibrėžiami šios veiklos rezultatai ir suteikiama galimybė palyginti juos su atitinkamais uždaviniais. Kai dviejų ar daugiau MTTP projektų negalima aiškiai atskirti vieno nuo kito, ypač tais atvejais, kai nėra tikėtina, kad technologiniu požiūriu juos galima sėkmingai įgyvendinti atskirai, jie laikomi vienu projektu; dd) grąžintinas avansas – projektui skirta paskola, kuri sumokama iš karto arba dalimis ir kurios grąžinimo sąlygos priklauso nuo projekto rezultatų; ee) mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacija arba mokslinių tyrimų organizacija – bet kokio teisinio statuso (reglamentuojamas viešosios arba privatinės teisės) ir bet kokiu būdu finansuojamas subjektas (pavyzdžiui, universitetai arba mokslinių tyrimų institutai, technologijų perdavimo agentūros, inovacijų tarpininkai, mokslinių tyrimų srities fiziniai arba virtualūs bendradarbiaujantys subjektai), kurio pagrindinis tikslas – nepriklausomai vykdyti fundamentinius mokslinius tyrimus, pramoninius mokslinius tyrimus ar bandomąją taikomąją veiklą arba plačiai skleisti šios veiklos rezultatus rengiant mokymus, leidžiant leidinius arba perduodant žinias. Kai toks subjektas vykdo ir ekonominę veiklą, tos ekonominės veiklos finansavimas, išlaidos ir pajamos turi būti apskaitomi atskirai. Įmonėms, galinčioms daryti lemiamą įtaką tokio subjekto veiklai, pavyzdžiui, naudojantis akcijų arba narystės suteikiamomis teisėmis, negali būti suteikta lengvatinė prieiga prie tokio subjekto sukurtų rezultatų; ff) mokslinių tyrimų infrastruktūra – priemonės, ištekliai ir susijusios paslaugos, kuriais, vykdydama konkrečių sričių mokslinius tyrimus, naudojasi mokslo bendruomenė ir kurie apima mokslinę įrangą arba priemones, žinių šaltinius, pavyzdžiui, rinkinius, archyvus ar struktūrizuotą mokslinę informaciją, didelio poveikio informacinėmis ir ryšių technologijomis grindžiamą infrastruktūrą, pavyzdžiui, tinklus, skaičiavimo technologijas, programinę įrangą ir ryšio priemones, arba bet kurią kitą išskirtinę moksliniams tyrimams būtiną infrastruktūrą. Tokia infrastruktūra gali būti sutelkta vienoje vietoje arba būti paskirstyta (organizuotas išteklių tinklas) (15); gg) delegavimas – pagalbos gavėjo vykdomas laikinas darbuotojo įdarbinimas išsaugant jam teisę grįžti pas ankstesnį darbdavį; hh) mažosios ir vidutinės įmonės, arba MVĮ, mažosios įmonės ir vidutinės įmonės – įmonės, atitinkančios Institucijos pateiktos labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties kriterijus (16); ii) darbų pradžia, arba projekto pradžia – ankstesnė iš šių datų: MTTPI veiklos pradžia arba pirmas pagalbos gavėjo ir rangovų susitarimas dėl projekto vykdymo. Parengiamieji darbai, pvz., leidimų gavimas ir galimybių studijos, nelaikomi darbų pradžia; jj) materialusis turtas – turtas, kaip antai žemė, pastatai, gamybos priemonės, įrenginiai ir įranga.

2. EEE SUSITARIMO 61 STRAIPSNIO 1 DALYJE APIBRĖŽTA VALSTYBĖS PAGALBA

16. Apskritai bet kokia priemonė, atitinkanti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies kriterijus, yra valstybės pagalba. Nedarydama poveikio Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir ELPA Teismo aiškinimams, Institucija šiame skirsnyje paaiškina, kaip ji traktuoja pagalbą dažniausiai pasitaikančiomis MTTPI veiklos aplinkybėmis.

2.1. Mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijos ir mokslinių tyrimų infrastruktūra kaip valstybės pagalbos gavėjos

17. Mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijos (toliau – mokslinių tyrimų organizacijos) ir mokslinių tyrimų infrastruktūra yra valstybės pagalbos gavėjos, jei jų viešasis finansavimas atitinka visas EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies sąlygas. Vadovaujantis ELPA Teismo ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, pagalbos gavėjas turi būti įmonė, tačiau šios sąlygos tenkinimas nepriklauso nuo įmonės teisinio statuso, t. y. nuo to, ar ji yra reglamentuojama viešosios, ar privačiosios teisės, arba nuo jos ekonominio pobūdžio, t. y. nuo to, ar ji siekia pelno, ar ne. Subjekto priskyrimą prie įmonių veikiau lemia tai, ar jis vykdo ekonominę veiklą, kurią sudaro produktų arba paslaugų siūlymas konkrečioje rinkoje (17).

2.1.1. Neekonominės veiklos viešasis finansavimas

18. Jeigu tas pats subjektas vykdo ir ekonominio, ir neekonominio pobūdžio veiklą, neekonominės veiklos viešajam finansavimui EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis netaikoma, jeigu šių dviejų rūšių veikla, jų išlaidos, finansavimas ir pajamos gali būti aiškiai atskirti taip, kad būtų veiksmingai išvengta ekonominės veiklos kryžminio subsidijavimo. Tinkamą išlaidų, finansavimo ir pajamų paskirstymą galima įrodyti metinėmis atitinkamo subjekto finansinėmis ataskaitomis.

19. Institucijos nuomone, neekonominio pobūdžio veikla paprastai yra: a) mokslinių tyrimų organizacijų ir mokslinių tyrimų infrastruktūros pagrindinė veikla, visų pirma: — mokymo veikla, vykdoma siekiant parengti daugiau geresnės kvalifikacijos žmogiškųjų išteklių. Atsižvelgiant į Teismo praktiką (18), Institucijos ir Komisijos sprendimus (19) ir į Institucijos paaiškinimus, pateiktus jos komunikatuose dėl valstybės pagalbos (20), valstybinis švietimas, organizuojamas pagal nacionalinę švietimo sistemą, kurią daugiausia arba visiškai finansuoja ir prižiūri valstybė, yra laikomas neekonomine veikla (21), — nepriklausomi MTTP, siekiant daugiau žinių ir geresnio suvokimo, įskaitant bendradarbiaujant atliekamus MTTP, kai į veiksmingą bendradarbiavimą įsitraukia mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra (22), — plati mokslinių tyrimų rezultatų sklaida, vykdoma neišimtiniu pagrindu ir laikantis nediskriminavimo principo, pavyzdžiui, rengiant mokymus, suteikiant atvirą prieigą prie duomenų bazių, leidinių ar programinės įrangos; b) žinių perdavimo veikla, kurią vykdo mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra (įskaitant jų padalinius arba patronuojamąsias bendroves) arba kuri vykdoma kartu su kitais tokiais subjektais arba jų vardu ir kurios visas pelnas reinvestuojamas į pagrindinę mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklą. Neekonominis tos veiklos pobūdis nepasikeičia, jeigu teikti atitinkamas paslaugas atviro konkurso būdu sudarytomis sutartimis pavedama trečiosioms šalims.

20. Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra naudojama ir ekonominei, ir neekonominei veiklai vykdyti, valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik tai viešojo finansavimo daliai, kuria padengiamos su ekonomine veikla susijusios išlaidos (23). Jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra beveik išskirtinai naudojama neekonominei veiklai vykdyti, valstybės pagalbos taisyklės gali būti netaikomos visam jos finansavimui, jeigu naudojimas ekonominiais tikslais yra tik pagalbinis, t. y. susijęs su riboto masto veikla, kuri yra tiesiogiai susijusi su mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikimu ir yra jam reikalinga arba yra neatsiejama nuo pagrindinio naudojimo neekonominiais tikslais. Taikydama šias gaires, Institucija laikysis nuomonės, kad taip yra tuo atveju, kai ekonominės veiklos sąnaudos (žaliavos, įranga, darbas ir pagrindinis kapitalas) yra lygiai tokios pačios kaip neekonominės veiklos ir kai kiekvienais metais tokiai ekonominei veiklai skiriamas pajėgumas neviršija 20 % atitinkamo subjekto bendro metinio pajėgumo.

2.1.2. Ekonominės veiklos viešasis finansavimas

21. Nedarant poveikio 20 punktui, jeigu mokslinių tyrimų organizacijos ar mokslinių tyrimų infrastruktūra yra naudojamos ekonominei veiklai vykdyti, pvz., nuomoti įrangą arba laboratorijas įmonėms, teikti paslaugas įmonėms ar vykdyti mokslinių tyrimų sutartį, tos ekonominės veiklos viešasis finansavimas paprastai bus laikomas valstybės pagalba.

22. Tačiau Institucija nelaikys mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros valstybės pagalbos gavėja, jeigu ji veiks tik kaip tarpininkė, perduodanti galutiniams pagalbos gavėjams visą viešąjį finansavimą ir visą dėl tokio finansavimo įgyjamą pranašumą. Paprastai tai galioja tuo atveju, kai: a) ir viešąjį finansavimą, ir visą dėl tokio finansavimo įgyjamą pranašumą galima kiekybiškai įvertinti ir įrodyti, ir kai yra taikoma atitinkama tvarka, kuria užtikrinama, kad jie būtų visiškai perduoti galutiniams pagalbos gavėjams, pavyzdžiui, sumažinant kainas; taip pat kai b) tarpininkui nesuteikiamas papildomas pranašumas – jis arba išrenkamas atviro konkurso tvarka, arba yra užtikrinama galimybė viešąjį finansavimą gauti visiems būtinas objektyvias sąlygas atitinkantiems subjektams, kad vartotojai, kaip galutiniai pagalbos gavėjai, turėtų teisę tokias pat paslaugas įsigyti iš bet kurio tinkamo tarpininko.

23. Jei tenkinamos 22 punkto sąlygos, valstybės pagalbos taisyklės taikomos galutinių pagalbos gavėjų lygmeniu.

2.2. Netiesioginė valstybės pagalba įmonėms, teikiama per viešosiomis lėšomis finansuojamas mokslinių tyrimų ir žinių sklaidos organizacijas ir mokslinių tyrimų infrastruktūrą

24. Į klausimą, ar ir kokiomis sąlygomis įmonės įgyja pranašumą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį tais atvejais, kai mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra pagal sutartį vykdo mokslinius tyrimus arba teikia mokslinių tyrimų paslaugas, taip pat tais atvejais, kai bendradarbiaujama su mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, turi būti atsakyta remiantis bendraisiais valstybės pagalbos principais. Šiuo tikslu visų pirma gali reikėti įvertinti, ar mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veiksmai gali būti priskirti valstybės veiksmams (24).

2.2.1. Įmonių užsakymu vykdomi moksliniai tyrimai (pagal sutartį vykdomi moksliniai tyrimai arba teikiamos mokslinių tyrimų paslaugos)

25. Jei mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra vykdo mokslinius tyrimus pagal sutartis arba teikia mokslinių tyrimų paslaugas įmonėms, kurios paprastai nustato sutarties sąlygas, turi mokslinių tyrimų veiklos rezultatų nuosavybės teisę ir prisiima nesėkmės riziką, toms įmonėms valstybės pagalba paprastai nebus perduodama, jeigu mokslinių tyrimų organizacijai arba mokslinių tyrimų infrastruktūrai už paslaugas sumokamas tinkamas atlygis, ypač jei tenkinama viena iš šių sąlygų: a) mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra mokslinių tyrimų paslaugas teikia arba mokslinius tyrimus pagal sutartis vykdo rinkos kaina (25), arba b) jeigu rinkos kaina nenustatyta, mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra mokslinių tyrimų paslaugas teikia arba mokslinius tyrimus pagal sutartis vykdo taikydama kainą, kuri: — atspindi visas su paslauga susijusias išlaidas ir paprastai apima maržą, nustatytą remiantis maržomis, kurias paprastai taiko atitinkamos paslaugos sektoriuje veikiančios įmonės, arba — yra nustatoma įprastomis rinkos sąlygomis vykdomose derybose, per kurias mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, kaip paslaugų teikėja, derasi dėl kainos, kuria sutarties sudarymo metu būtų užtikrinta didžiausia ekonominė nauda ir kuri apimtų bent jau ribines sąnaudas.

26. Jei intelektinės nuosavybės teises arba teises jomis naudotis pasilieka mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, jų rinkos vertė gali būti išskaičiuojama iš kainos, mokėtinos už atitinkamas paslaugas.

2.2.2. Bendradarbiavimas su įmonėmis

27. Projektas laikomas vykdomu veiksmingai bendradarbiaujant, jei bent dvi nepriklausomos šalys dalydamosi darbu siekia bendro tikslo ir kartu apibrėžia projekto sritį, dalyvauja jį rengiant, prisideda prie jo įgyvendinimo ir dalijasi su juo susijusia finansine, technologine, moksline ir kita rizika, taip pat jo rezultatais. Viena ar kelios šalys gali prisiimti dengti visas projekto išlaidas, taip perimdamos iš kitų šalių su projektu susijusią finansinę riziką. Bendradarbiavimo projekto sąlygos, visų pirma sąlygos, susijusios su jo išlaidų, rizikos ir rezultatų pasidalijimu, rezultatų sklaida, galimybe naudotis intelektinės nuosavybės teisėmis ir jų suteikimo taisyklėmis, turi būti nustatytos prieš pradedant vykdyti projektą (26). Pagal sutartis vykdomi moksliniai tyrimai ir mokslinių tyrimų paslaugų teikimas nelaikomi bendradarbiavimo formomis.

28. Jeigu bendradarbiavimo projektus kartu įgyvendina įmonės ir mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, Institucija laikosi nuomonės, kad per šiuos subjektus dalyvaujančioms įmonėms netiesioginė valstybės pagalba dėl palankių bendradarbiavimo sąlygų nesuteikiama, jeigu tenkinama viena iš šių sąlygų: a) dalyvaujančios įmonės padengia visas projekto išlaidas, arba b) bendradarbiavimo rezultatai, kuriems netaikomos intelektinės nuosavybės teisės, gali būti plačiai skelbiami, o visos intelektinės nuosavybės teisės, susijusios su mokslinių tyrimų organizacijų arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veikla, visiškai atitenka tiems subjektams, arba c) visos su projektu susijusios intelektinės nuosavybės teisės, taip pat susijusios naudojimosi teisės suteikiamos skirtingiems bendradarbiaujantiems partneriams tinkamai atspindint jų darbų paketus, įnašus ir atitinkamus interesus, arba d) mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūra gauna kompensaciją, lygią su jų veikla susijusių intelektinės nuosavybės teisių, kurios arba kurių naudojimosi teisės yra suteikiamos dalyvaujančioms įmonėms, rinkos kainai. Iš tos kompensacijos galima išskaičiuoti dalyvaujančių įmonių įnašų (finansinių ir nefinansinių), skirtų mokslinių tyrimų organizacijų arba mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklos, su kuria susijusios atitinkamos intelektinės nuosavybės teisės, išlaidoms padengti, vertės absoliučią sumą.

29. Taikydama 28 punkto d papunktį, Institucija laikysis nuomonės, kad gauta kompensacija yra lygi rinkos kainai, jeigu ja susijusioms mokslinių tyrimų organizacijoms arba mokslinių tyrimų infrastruktūrai suteikiama visa tų teisių ekonominė nauda ir jei tenkinama viena iš šių sąlygų: a) kompensacijos suma nustatoma taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę konkurencinio pardavimo procedūrą, arba b) nepriklausomo eksperto vertinimu patvirtinama, kad kompensacijos suma yra bent jau lygi rinkos kainai, arba c) mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra, kaip pardavėja, gali įrodyti, kad ji įprastomis rinkos sąlygomis veiksmingai derėjosi dėl kompensacijos, siekdama sutarties sudarymo metu gauti didžiausią ekonominę naudą, kartu atsižvelgdama į savo statutinius tikslus, arba d) bendradarbiavimo susitarimu bendradarbiaujančiai įmonei numatyta pirmumo teisė į intelektinės nuosavybės teises, kurias sukuria bendradarbiaujančios mokslinių tyrimų organizacijos arba mokslinių tyrimų infrastruktūra – jeigu tie subjektai naudojasi abipuse teise prašyti trečiųjų šalių pateikti ekonomiškai naudingesnius pasiūlymus, bendradarbiaujanti įmonė turi atitinkamai pritaikyti savo pasiūlymą.

30. Jei netenkinama nė viena iš 28 punkte nurodytų sąlygų, visa mokslinių tyrimų organizacijų arba mokslinių tyrimų infrastruktūros įnašo į projektą vertė bus laikoma bendradarbiaujančioms įmonėms suteiktu pranašumu, kuriam taikomos valstybės pagalbos taisyklės.

2.3. Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų viešasis pirkimas

31. Viešieji pirkėjai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugas iš įmonių gali pirkti taikydami tiek išimtinės taikomosios veiklos, tiek ikiprekybinio viešojo pirkimo procedūras (27).

32. Jeigu atviras viešųjų pirkimų konkursas vykdomas pagal taikomas direktyvas (28), Institucija paprastai laikysis nuomonės, kad atitinkamas paslaugas teikiančioms įmonėms EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba nesuteikta (29).

33. Visais kitais atvejais, įskaitant ikiprekybinius viešuosius pirkimus, Institucija laikysis nuomonės, kad įmonėms valstybės pagalba neteikiama, jei už atitinkamas paslaugas sumokėta kaina visiškai atitinka viešojo pirkėjo gautos naudos rinkos vertę ir dalyvaujančių paslaugų teikėjų prisiimtą riziką, visų pirma jei tenkinamos visos šios sąlygos: a) atrankos procedūra yra atvira, skaidri, nediskriminacinė ir pagrįsta objektyviais atrankos ir sutarties sudarymo kriterijais, nustatytais prieš pradedant konkurso procedūrą, b) prieš pradedant konkurso procedūrą visiems suinteresuotiesiems konkurso dalyviams pateikiamos numatomos sutarčių sąlygos, kuriose aprašomos visos šalių teisės ir pareigos, be kita ko, susijusios su intelektinės nuosavybės teisėmis, c) vykdant viešąjį pirkimą nė vienam dalyvaujančiam paslaugų teikėjui nenumatomos lengvatinės galutinių produktų arba paslaugų tiekimo ar teikimo komerciniu mastu viešajam pirkėjui atitinkamoje ELPA valstybėje (30) sąlygos, ir jei d) tenkinama viena iš šių sąlygų: — visi rezultatai, kuriems netaikomos intelektinės nuosavybės teisės, gali būti plačiai skleidžiami, pavyzdžiui, juos skelbiant, rengiant mokymus ar prisidedant prie standartizacijos įstaigų veiklos taip, kad kitos įmonės turėtų galimybę tuos rezultatus atkurti, o visos intelektinės nuosavybės teisės suteikiamos viešajam pirkėjui, arba — reikalaujama, kad paslaugų teikėjas, kuriam atitenka rezultatai, kuriems taikomos intelektinės nuosavybės teisės, nemokamai suteiktų neribotą prieigą prie tų rezultatų viešajam pirkėjui ir rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, išduodamas neišimtines licencijas, suteiktų prieigą prie jų trečiosioms šalims.

34. Jeigu 33 punkto sąlygos netenkinamos, ELPA valstybės gali atlikti atskirą viešojo pirkėjo ir įmonės sutarties sąlygų vertinimą, nepažeisdamos bendro įpareigojimo pranešti apie MTTPI pagalbą pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

3. BENDRIEJI VERTINIMO PRINCIPAI

35. Vertindama, ar pagalbos priemonė, apie kurią pranešta, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, Institucija paprastai nagrinėja, ar pagalbos priemonės struktūra užtikrinama, kad teigiamas pagalbos poveikis siekiant bendros svarbos tikslo viršytų galimą jos neigiamą poveikį prekybai ir konkurencijai.

36. 2012 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikate dėl valstybės pagalbos modernizavimo paraginta nustatyti ir apibrėžti bendrus visų pagalbos priemonių suderinamumo vertinimo principus. Institucija pripažįsta tuos bendruosius principus ir laikys pagalbos priemonę suderinama su EEE susitarimo veikimu, tik jei ji atitiks visus šiuos kriterijus: a) prisidėjimas prie aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo : valstybės pagalbos priemone turi būti siekiama bendros svarbos tikslo pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį (4.1 skirsnis); b) valstybės intervencijos būtinybė : valstybės pagalbos priemonė turi būti skirta tokiems atvejams, kai ja, pavyzdžiui, pašalinant rinkos nepakankamumą arba išsprendžiant teisingumo ar sanglaudos problemą, galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka (4.2 skirsnis); c) pagalbos priemonės tinkamumas : siūloma pagalbos priemonė turi būti bendros svarbos tikslui pasiekti tinkama politikos priemonė (4.3 skirsnis); d) skatinamasis poveikis : pagalba turi būti keičiamas atitinkamos (-ų) įmonės (-ių) elgesys – jis (jos) turi pradėti vykdyti papildomą veiklą, kurios, negavusi (-ios) pagalbos, ji (jos) nevykdytų arba vykdytų ją ribotai, kitaip ar kitoje vietoje (4.4 skirsnis); e) pagalbos proporcingumas (iki minimumo apribota pagalba) : pagalbos suma ir intensyvumas turi būti apriboti iki minimumo, būtino atitinkamos (-ų) įmonės (-ių) papildomoms investicijoms arba veiklai paskatinti (4.5 skirsnis); f) nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai vengimas : neigiamas pagalbos poveikis turi būti pakankamai ribotas, kad bendras priemonės poveikis būtų teigiamas (4.6 skirsnis); g) pagalbos skaidrumas : ELPA valstybės, Institucija, ekonominės veiklos vykdytojai ir visuomenė turi turėti galimybę lengvai susipažinti su visais atitinkamais aktais ir susijusia informacija apie pagalbą, skirtą pagal tuos aktus (4.7 skirsnis).

37. Be to, tam tikrų kategorijų pagalbos schemoms gali būti taikomas reikalavimas atlikti bendro jų poveikio ex post vertinimą, aprašytą 5 skirsnyje. Tokiais atvejais Institucija gali apriboti tų schemų taikymo trukmę (paprastai iki ketverių metų ar mažiau), suteikdama galimybę vėliau pranešti apie jų pratęsimą.

38. Jei valstybės pagalbos priemone arba su ja susijusiomis sąlygomis (įskaitant jos finansavimo metodą, jei jis yra neatsiejama tos priemonės dalis) neišvengiamai pažeidžiamas EEE susitarimas, pagalba negali būti paskelbta suderinama su EEE susitarimo veikimu (31).

39. Vertindama individualios pagalbos suderinamumą su EEE susitarimu, Institucija atsižvelgs į visas EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio pažeidimų nagrinėjimo bylas, kurios gali būti susijusios su pagalbos gavėju ir gali būti svarbios atliekant pagalbos vertinimą pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį (32).

4. MTTPI PAGALBOS SUDERINAMUMO VERTINIMAS

40. Valstybės pagalba MTTPI gali būti skelbiama suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, jei, remiantis 3 skirsnyje nustatytais bendraisiais vertinimo principais, dėl jos padidėja MTTPI veiklos mastas, o prekybos sąlygoms nepadaromas bendram interesui prieštaraujantis neigiamas poveikis.

41. Šiame skirsnyje Institucija paaiškina, kaip taikys tuos bendruosius vertinimo principus, ir, jei taikytina, nustato specialias pagalbos schemoms taikytinas sąlygas ir papildomas individualiai pagalbai, kuriai taikomas įpareigojimas pranešti, taikytinas sąlygas (33).

4.1. Prisidėjimas prie aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo

4.1.1. Bendrosios sąlygos

42. Bendrasis MTTPI pagalbos tikslas – skatinti MTTPI Europos ekonominėje erdvėje. Šiuo tikslu teikiant MTTPI pagalbą turėtų būti prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ Komisijos nurodytų tikslų įgyvendinimo.

43. Ketindamos teikti valstybės pagalbą MTTPI, ELPA valstybės turi tiksliai apibrėžti siekiamą tikslą ir visų pirma paaiškinti, kaip priemone ketinama skatinti MTTPI veiklą.

44. Pagalbos schemų, kurioms taikomas įpareigojimas pranešti (toliau – pagalbos schemos, apie kurias reikia pranešti), atveju Institucija palankiai vertina pagalbos priemones, kurios yra neatsiejama visapusiškos programos arba veiksmų plano, kuriais siekiama skatinti MTTPI veiklą, arba pažangiosios specializacijos strategijų dalis ir kurios yra pagrįstos tiksliais panašių ankstesnių pagalbos priemonių vertinimais, įrodančiais jų veiksmingumą.

45. Jei valstybės pagalba skiriama projektams arba veiklai, kurie taip pat finansuojami pagal vieną iš Sąjungos programų, įtrauktų į EEE susitarimą (34), Institucija laikys, kad jau yra nustatyta, jog pagalba prisidedama prie aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo.

4.1.2. Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos

46. Siekdamos įrodyti, kad individualia pagalba, kuriai taikomas įpareigojimas pranešti (toliau – individuali pagalba, apie kurią reikia pranešti), prisidedama prie MTTPI veiklos masto didinimo, ELPA valstybės kartu su kitais atitinkamais kiekybiniais arba kokybiniais elementais gali naudoti šiuos rodiklius: a) projekto apimties didėjimą : padidėja bendros projekto išlaidos (o pagalbos gavėjo išlaidos netampa mažesnės nei išlaidos, kurias jis patirtų negaudamas pagalbos); padidėja MTTPI veiklą vykdyti paskirtų darbuotojų skaičius; b) masto didėjimą : padidėja numatomų projekto rezultatų skaičius; padidėja projekto užmojis – prie projekto prisijungia daugiau partnerių, padidėja mokslinių arba technologinių laimėjimų tikimybė arba nesėkmės rizika (visų pirma susijusi su ilgalaikiu projekto pobūdžiu ir netikrumu dėl jo rezultatų); c) spartos didėjimą : projektui užbaigti reikia mažiau laiko, palyginti su laiku, kurio reikėtų tam pačiam projektui užbaigti, jei jis būtų vykdomas be pagalbos; d) išleidžiamos bendros sumos didėjimą : didėja bendra pagalbos gavėjo MTTPI veiklai išleidžiama suma (skaičiuojant absoliučiąja verte arba pagal apyvartos dalį); keičiasi projektui numatytas biudžetas (ir atitinkamai nesumažėja kitų projektų biudžetas).

47. Norėdama padaryti išvadą, kad pagalba padeda didinti MTTPI veiklos mastą EEE, Institucija atsižvelgs ne tik į grynąjį MTTPI veiklos, kurią vykdo įmonė, masto padidėjimą, bet ir į tai, kaip pagalba prisidėta prie bendro MTTPI veiklos išlaidų didėjimo atitinkamame sektoriuje, taip pat prie EEE padėties, susijusios su MTTPI, gerinimo tarptautiniu mastu. Bus palankiai vertinamos pagalbos priemonės, kurių atžvilgiu numatyta atlikti viešai skelbsimą jų prisidėjimo prie bendros svarbos tikslo ex post vertinimą.

4.2. Valstybės intervencijos būtinybė

4.2.1. Bendrosios sąlygos

48. Kaip nurodyta 3 skirsnyje, valstybės pagalba gali būti reikalinga MTTPI veiklos mastui EEE didinti tuo atveju, jei pati rinka negali pasiekti veiksmingo rezultato. Norint įvertinti, ar valstybės pagalba yra veiksminga siekiant bendros svarbos tikslo, pirmiausia reikia nustatyti spręstiną problemą. Valstybės pagalba turėtų būti skiriama tais atvejais, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to rinka negali padaryti pati. ELPA valstybės turėtų paaiškinti, kaip pagalbos priemone galima veiksmingai sumažinti rinkos nepakankamumo problemą, susijusią su bendros svarbos tikslo siekimu be tokios pagalbos.

49. MTTPI veiklą sudaro įvairi veikla, kuri daugelyje produktų rinkų paprastai vykdoma pradinės grandies rinkoje, panaudojant turimus pajėgumus naujiems arba patobulintiems produktams, paslaugoms ir procesams tose produktų rinkose arba visiškai naujose rinkose kurti, taip skatinant ekonomikos augimą, prisidedant prie teritorinės ir socialinės sanglaudos užtikrinimo arba stiprinant bendrus vartotojų interesus. Tačiau, turint omenyje esamus MTTPI pajėgumus, rinkos nepakankamumo problemos gali sukliudyti pasiekti geriausių rezultatų, ir rezultatai gali būti neveiksmingi dėl šių priežasčių: — teigiamo poveikio išorei ir (arba) žinių sklaidos. MTTPI veikla dažnai yra naudinga visuomenei dėl teigiamo šalutinio poveikio, pvz., žinių sklaidos ar geresnių galimybių kitiems ekonominės veiklos vykdytojams kurti papildomus produktus ir paslaugas. Tačiau, jei ši veikla vykdoma vien rinkos sąlygomis, daugelio projektų grąža privačiam investuotojui gali atrodyti nepakankama, nors tokie projektai ir būtų naudingi visuomenei, nes pelno siekiančios įmonės, priimdamos sprendimą dėl vykdytinos MTTPI veiklos masto, negali užsitikrinti galimybės gauti pakankamai naudos iš savo veiksmų. Todėl valstybės pagalba gali padėti įgyvendinti projektus, kurie duoda bendros naudos visuomenei ar bendros ekonominės naudos ir kurie kitu atveju nebūtų vykdomi. Tačiau ne visa MTTPI veiklos nauda yra vien tik poveikis išorei, o poveikio išorei egzistavimas taip pat automatiškai nereiškia, kad valstybės pagalba yra suderinama su EEE susitarimo veikimu. Apskritai vartotojai pasirengę mokėti už tiesioginę naujų produktų ir paslaugų naudą, o įmonės iš savo investicijų naudos gali gauti per kitas esamas priemones, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės teises. Tačiau kai kuriais atvejais tos priemonės yra nepakankamos, ir dėl to išlieka rinkos nepakankamumo problema, kurią galima pašalinti valstybės pagalba. Pavyzdžiui, kaip dažnai argumentuojama fundamentinių mokslinių tyrimų atveju, gali būti sunku užtikrinti, kad kiti subjektai negalėtų naudotis kokios nors veiklos rezultatais, ir dėl šios priežasties ta veikla gali būti tenkinami visuomenės interesai. Kita vertus, labiau specifinės, su gamyba susijusios žinios dažnai gali būti gerai apsaugomos, pvz., patentais, taip užtikrinant išradėjui didesnę išradimo grąžą, — nepakankamos ir asimetrinės informacijos. MTTPI veiklai būdingas didelis netikrumas. Tam tikromis aplinkybėmis dėl nepakankamos ir asimetrinės informacijos privatūs investuotojai gali būti nelinkę finansuoti vertingų projektų, o aukštos kvalifikacijos darbuotojai gali nežinoti apie galimybes įsidarbinti novatoriškose įmonėse. Dėl šios priežasties gali būti netinkamai paskirstyti žmogiškieji ir finansiniai ištekliai, ir projektai, kurie gali būti naudingi visuomenei bei ekonomikai, gali likti neįgyvendinti. Tam tikrais atvejais dėl nepakankamos ir asimetrinės informacijos taip pat gali būti sunkiau gauti finansavimą. Tačiau nepakankama informacija ir rizikos egzistavimas automatiškai nereiškia, kad būtina valstybės pagalba. Projektų, kurių investicijų grąža privatiems subjektams yra mažesnė, nefinansavimas taip pat gali būti rinkos veiksmingumo požymis. Be to, rizika yra kiekvienos verslo veiklos dalis ir pati savaime nėra rinkos nepakankamumas. Tačiau asimetrinės informacijos atveju dėl rizikos gali padidėti finansavimo problemos, — koordinavimo ir tinklo problemų. Įmonių gebėjimas koordinuoti tarpusavio veiksmus arba bendrauti, siekiant MTTPI veiklos rezultatų, gali būti nepakankamas dėl įvairių priežasčių, įskaitant daugybės bendradarbiaujančių partnerių veiksmų koordinavimo sunkumus, kai nesutampa kai kurių iš jų interesai, taip pat sutarčių rengimo ir bendradarbiavimo koordinavimo sunkumus, kylančius, pvz., dėl neskelbtinos informacijos, kuria dalijamasi.

4.2.2. Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos

50. Nors tam tikros rinkos nepakankamumo problemos gali mažinti bendrą MTTPI veiklos mastą EEE, ne visas įmones ir ekonomikos sektorius jos paveikia vienodai. Todėl, pranešdamos apie individualią pagalbą, ELPA valstybės turėtų tinkamai informuoti apie tai, ar pagalba skirta bendram rinkos nepakankamumui, susijusiam su MTTPI veikla EEE, šalinti, ar konkrečiam rinkos nepakankamumui, susijusiam su, pavyzdžiui, tam tikru sektoriumi ar veiklos rūšimi, šalinti.

51. Priklausomai nuo konkretaus rinkos nepakankamumo, kurį siekiama pašalinti, Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius: — žinių sklaidą : numatytą žinių sklaidos lygį; sukurtų žinių specifiškumą; intelektinės nuosavybės teisių apsaugos užtikrinimą; papildomumo kitų produktų ir paslaugų atžvilgiu lygį, — nepakankamą ir asimetrinę informaciją : MTTPI veiklos rizikos ir sudėtingumo lygį; išorės finansavimo poreikį; su galimybėmis gauti išorės finansavimą susijusias pagalbos gavėjo charakteristikas, — koordinavimo problemas : bendradarbiaujančių įmonių skaičių; bendradarbiavimo intensyvumą; nesutampančius bendradarbiaujančių partnerių interesus; sutarčių rengimo problemas; bendradarbiavimo koordinavimo problemas.

52. Analizuodama įtariamo rinkos nepakankamumo atvejį, Institucija visų pirma atsižvelgs į atliktus sektorių palyginimus ir kitus tyrimus, kuriuos turėtų pateikti atitinkama ELPA valstybė.

53. Pranešdamos apie grupėms skiriamą investicinę arba veiklos pagalbą, ELPA valstybės turi pateikti informaciją apie planuojamą arba numatomą inovacijų grupės specializaciją, esamą regioninį potencialą ir panašių tikslų siekiančių grupių egzistavimą EEE.

54. Jei valstybės pagalba skiriama projektams arba veiklai, kurie taip pat finansuojami pagal vieną iš Sąjungos programų, įtrauktų į EEE susitarimą (35), Institucija laikysis nuomonės, kad yra nustatyta, kad valstybės intervencija būtina.

55. Kita vertus, jei valstybės pagalba bus skiriama projektams arba veiklai, kurie technologinio turinio, rizikos lygio ir masto atžvilgiu bus panašūs į rinkos sąlygomis EEE jau įgyvendintus projektus arba veiklą, Institucija iš esmės laikysis prielaidos, kad rinkos nepakankamumo nėra ir prašys pateikti papildomų valstybės intervencijos būtinybės įrodymų ir šią būtinybę pagrįsti.

4.3. Pagalbos priemonės tinkamumas

4.3.1. Tinkamumas kitų politikos priemonių atžvilgiu

56. Valstybės pagalba nėra vienintelė politikos priemonė, kurią ELPA valstybės gali naudoti MTTPI veiklai skatinti. Svarbu atsiminti, kad gali būti ir kitų, geresnių priemonių, tokių kaip paklausos srities priemonės, apimančios reguliavimą, viešuosius pirkimus arba standartizavimą, taip pat viešųjų mokslinių tyrimų ir švietimo finansavimo didinimas ir bendrosios fiskalinės priemonės. Politikos priemonės tinkamumas konkrečiomis aplinkybėmis paprastai yra susijęs su sprendžiamos problemos pobūdžiu. Pavyzdžiui, norint pašalinti sunkumus naujiems rinkos dalyviams naudotis MTTPI rezultatais, tinkamesnė priemonė gali būti ne valstybės pagalba, o rinkos kliūčių mažinimas. Siekiant spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą, tinkamesnė priemonė gali būti ne valstybės pagalbos teikimas, o didesnės investicijos į švietimą.

57. Pagalba MTTPI, nepaisant bendro draudimo teikti valstybės pagalbą, gali būti išimtinai leidžiama, jeigu ji yra būtina bendros svarbos tikslui pasiekti. Todėl šiuo atžvilgiu svarbu tai, ar ir kokiu mastu MTTPI pagalba gali būti laikoma tinkama priemone MTTPI veiklai intensyvinti, atsižvelgiant į tai, kad tokių pat rezultatų būtų galima pasiekti kitomis mažiau rinką iškraipančiomis priemonėmis.

58. Atlikdama suderinamumo analizę, Institucija visų pirma atsižvelgs į visus atitinkamos ELPA valstybės atliktus siūlomos priemonės poveikio vertinimus. Priemonės, kurių atžvilgiu ELPA valstybės yra apsvarsčiusios kitas politikos galimybes ir nustačiusios bei Institucijai nurodžiusios atrankinės priemonės, pvz., valstybės pagalbos, naudojimo pranašumą, yra laikomos tinkamomis.

59. Jei valstybės pagalba skiriama projektams arba veiklai, kurie taip pat finansuojami pagal vieną iš Sąjungos programų, įtrauktų į EEE susitarimą (36), Institucija laikysis nuomonės, kad yra nustatyta, kad pagalbos priemonė yra tinkama.

4.3.2. Tinkamumas skirtingų pagalbos priemonių atžvilgiu

60. Valstybės pagalbą MTTPI galima skirti įvairiai. Todėl ELPA valstybės turėtų užtikrinti, kad pagalba būtų skiriama taip, kad tikėtinas konkurencijos ir prekybos iškraipymas būtų pats mažiausias. Atsižvelgiant į tai, jei pagalba skiriama suteikiant tiesioginį piniginį pranašumą (pvz., skiriamos tiesioginės dotacijos, atleidžiama nuo mokesčių ar kitų privalomųjų įmokų arba jie sumažinami, palankiomis kainomis suteikiama žemė, produktai ar paslaugos), atitinkama ELPA valstybė turi pateikti kitų galimybių analizę ir paaiškinti, kodėl mažiau tikslinga teikti pagalbą kitais, galbūt mažiau konkurenciją ar prekybą iškraipančiais būdais, tokiais kaip grąžintini avansai arba skolos ar nuosavo kapitalo priemonėmis pagrįsta pagalba (pvz., valstybės garantijos, akcijų įsigijimas ar kiti paskolos ar kapitalo suteikimo palankiomis sąlygomis būdai).

61. Pagalbos priemonė turėtų būti pasirinkta atsižvelgiant į rinkos nepakankamumo problemą, kurią šia priemone siekiama spręsti. Pavyzdžiui, tais atvejais, kai rinkos nepakankamumas yra susijęs su sunkumais gauti skolinį finansavimą iš išorės dėl asimetrinės informacijos, ELPA valstybės pagalbą paprastai turėtų teikti likvidumo paramos, pvz., paskolos ar garantijos, o ne dotacijos pavidalu. Tais atvejais, kai su įmone būtina tam tikru mastu pasidalyti rizika, pasirinktina pagalbos priemonė paprastai turėtų būti grąžintinas avansas. ELPA valstybės turi pagrįsti priemonės, pasirinktos konkrečiai rinkos nepakankamumo problemai spręsti, tinkamumą visų pirma tais atvejais, kai su rinka glaudžiai susijusiai veiklai pagalba teikiama kitu nei likvidumo paramos arba grąžintino avanso pavidalu.

4.4. Skatinamasis poveikis

4.4.1. Bendrosios sąlygos

62. MTTPI pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, tik jei ji turi skatinamąjį poveikį. Skatinamasis poveikis daromas tuo atveju, jei dėl pagalbos pasikeičia įmonės elgesys – ji pradeda vykdyti papildomą veiklą, kurios, negavusi pagalbos, ji nevykdytų arba vykdytų ją ribotai arba kitaip. Tačiau pagalba negali būti subsidijuojamos veiklos išlaidos, kurias įmonė būtų patyrusi bet kuriuo atveju, ir negali būti kompensuojama įprasta ekonominės veiklos verslo rizika (37).

63. Institucijos nuomone, pagalba nedaro skatinamojo poveikio jos gavėjui, jeigu su atitinkama MTTPI veikla susijęs darbas (38) buvo pradėtas prieš pagalbos gavėjui pateikiant pagalbos paraišką nacionalinėms valdžios institucijoms (39). Jei darbai buvo pradėti prieš pagalbos gavėjui pateikiant pagalbos paraišką nacionalinėms valdžios institucijoms, projektas neatitiks pagalbos skyrimo reikalavimų.

64. Pagalbos paraiškoje turi būti nurodytas bent pareiškėjo pavadinimas ir dydis, projekto aprašas, įskaitant jo vietą ir pradžios bei pabaigos datas, jam įgyvendinti reikiamos viešosios paramos suma ir tinkamų finansuoti išlaidų sąrašas.

65. Jeigu fiskalinės priemonės yra valstybės pagalba, Institucija, remdamasi ELPA valstybių pateiktais vertinimo tyrimų duomenimis (40), gali laikytis nuomonės, kad tos priemonės turi skatinamąjį poveikį tuo atžvilgiu, kad įmonės skatinamos didinti išlaidas MTTPI.

4.4.2. Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos

66. Individualios pagalbos, apie kurią reikia pranešti, atveju ELPA valstybės turi įrodyti Institucijai, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, t. y. jos turi pateikti aiškių įrodymų, kad pagalba daro teigiamą poveikį įmonės sprendimui vykdyti MTTPI veiklą, kuri kitaip nebūtų vykdoma. Kad Institucija galėtų atlikti išsamų atitinkamos pagalbos priemonės vertinimą, atitinkama ELPA valstybė turi pateikti ne tik informaciją apie remiamą projektą, bet ir kuo išsamesnį aprašymą, kas būtų atsitikę arba ko pagrįstai būtų buvę galima tikėtis nesuteikus pagalbos, t. y. priešingos padėties scenarijaus atveju. Priešingos padėties scenarijus gali būti susijęs su atveju, kai nevykdomas alternatyvus projektas, arba su aiškiai apibrėžtu ir pakankamai nuspėjamu alternatyviu projektu, kurį pagalbos gavėjas svarsto priimdamas vidaus sprendimus, taip pat su alternatyviu visiškai arba iš dalies ne EEE vykdomu projektu.

67. Atlikdama analizę, Institucija atsižvelgs į šiuos aspektus: — numatomo pokyčio apibūdinimą. Turi būti aiškiai apibūdintas elgesio pokytis, kurį, kaip tikimasi, nulems valstybės pagalba, t. y. ar bus pradėtas naujas projektas, ar padidės projekto apimtis, mastas arba įgyvendinimo sparta, — priešingos padėties scenarijaus analizę. Turi būti nurodytas elgesio pokytis, palyginant su pagalba ir be jos numatomus ketinamos vykdyti veiklos rezultatus ir mastą. Šių dviejų scenarijų skirtumas parodo pagalbos priemonės poveikį ir jos skatinamąjį poveikį, — pelningumo lygį. Jeigu įmonei nebūtų savaime pelninga vykdyti projektą, bet jis duotų svarbios naudos visuomenei, pagalbos skatinamasis poveikis yra labiau tikėtinas, — investicijų dydį ir grynųjų pinigų srautų laiko intervalą. Vertinant skatinamąjį poveikį, teigiamais veiksniais bus laikomos didelės pradinės investicijos, nedideli galimi paskirstyti grynųjų pinigų srautai ir tai, kad didelė grynųjų pinigų srautų dalis numatoma labai tolimoje ateityje arba dėl jos esama didelio netikrumo, — susijusios rizikos lygį. Vertinant riziką, visų pirma bus atsižvelgiama į investicijų negrįžtamumą, komercinės nesėkmės tikimybę, riziką, kad projekto našumas bus mažesnis nei tikėtasi, riziką, kad vykdant projektą bus pakenkta kitai pagalbos gavėjo veiklai, ir riziką, kad projekto išlaidos sumažins jo finansinį perspektyvumą.

68. ELPA valstybės visų pirma raginamos remtis valdybos dokumentais, rizikos vertinimais, finansinėmis ataskaitomis, vidaus verslo planais, ekspertų nuomonėmis ir kitais su vertinamu projektu susijusiais tyrimais. Įrodyti skatinamąjį poveikį ELPA valstybėms padėtų dokumentai, kuriuose pateikiama informacija apie paklausos prognozes, išlaidų prognozes, finansines prognozes, investicijų komitetui pateikti dokumentai, kuriuose išsamiai aprašomi įvairūs investavimo scenarijai, arba finansų įstaigoms pateikti dokumentai.

69. Siekdama užtikrinti, kad skatinamasis poveikis būtų nustatytas objektyviai, atlikdama vertinimą Institucija gali palyginti duomenis, susijusius su konkrečia bendrove, su duomenimis, susijusiais su pramonės sektoriumi, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą. Visų pirma, jei įmanoma, ELPA valstybės turėtų pateikti su pramonės sektoriumi susijusius duomenis, rodančius, kad pagalbos gavėjo priešingos padėties scenarijus, jam būtinas pelningumo lygis ir numatomi grynųjų pinigų srautai yra pagrįsti.

70. Šiuo atžvilgiu pelningumo lygis gali būti įvertintas taikant metodus, kuriuos, kaip galima įrodyti, naudoja pagalbą gaunanti įmonė arba kurie paprastai naudojami konkrečiame pramonės sektoriuje, pvz., grynosios dabartinės projekto vertės (GDV) (41), vidinės grąžos normos (VGN) (42) arba vidutinės panaudoto kapitalo grąžos (PKG) vertinimo metodus.

71. Jeigu pagalba nepakeičia gavėjo elgesio, t. y. nepaskatina jo vykdyti papildomos MTTPI veiklos, ji neturi teigiamo poveikio MTTPI veiklos skatinimo EEE atžvilgiu. Todėl pagalba nebus laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu tais atvejais, kai nustatoma, kad tokia pati veikla galėtų būti ir būtų vykdoma net ir neskyrus pagalbos.

4.5. Pagalbos proporcingumas

4.5.1. Bendrosios sąlygos

72. Kad bet kuri MTTPI pagalba būtų laikoma proporcinga, jos dydis turi būti apribotas iki minimumo, būtino remiamai veiklai vykdyti.

4.5.1.1. Didžiausias pagalbos intensyvumas

73. Siekiant užtikrinti, kad pagalbos lygis būtų proporcingas rinkos nepakankamumui, kurį šia pagalba ketinama pašalinti, pagalbos dydis turi būti nustatytas atsižvelgiant į iš anksto nustatytų tinkamų finansuoti išlaidų grupę ir apribotas iki tam tikros tų tinkamų finansuoti išlaidų dalies (toliau – pagalbos intensyvumas). Pagalbos intensyvumas turi būti nustatytas kiekvienam pagalbos gavėjui, taip pat ir bendradarbiavimo projekto atveju.

74. Norėdama užtikrinti nuspėjamumą ir vienodas sąlygas, Institucija MTTPI pagalbai taiko didžiausią pagalbos intensyvumą, nustatomą remiantis šiais trimis kriterijais: i) pagalbos artimumu rinkai, kaip tikėtino neigiamo pagalbos poveikio ir jos poreikio rodikliu, atsižvelgiant į galimas didesnes pajamas, kurių galima tikėtis iš remiamos veiklos; ii) pagalbos gavėjo dydžiu, kaip didesnių sunkumų, kuriuos paprastai patiria mažesnės įmonės, siekdamos finansuoti rizikingą projektą, rodikliu; iii) rinkos nepakankamumo problemos, pavyzdžiui, tikėtino su žinių sklaida susijusio poveikio išorei, dydžiu. Todėl technologinės plėtros ir inovacijų veiklai skiriamos pagalbos intensyvumas paprastai turėtų būti mažesnis už mokslinių tyrimų veiklai skiriamos pagalbos intensyvumą.

75. Kiekvienos pagalbos priemonės, kuriai taikomos šios gairės, tinkamos finansuoti išlaidos nustatytos I priede. Kai MTTP projektas apima įvairias užduotis, kiekvieną reikalavimus atitinkančią užduotį turi būti galima priskirti prie fundamentinių mokslinių tyrimų, pramoninių mokslinių tyrimų ar bandomosios taikomosios veiklos kategorijos (43). Priskirdama įvairias veiklos rūšis prie atitinkamų kategorijų, Institucija remsis savo praktika, taip pat EBPO Frascati vadove pateiktais konkrečiais pavyzdžiais ir paaiškinimais (44).

76. Didžiausias pagalbos intensyvumas, paprastai taikomas visoms reikalavimus atitinkančioms MTTPI priemonėms, yra nustatytas II priede (45).

77. Skiriant valstybės pagalbą projektui, kurį bendradarbiaudamos vykdo mokslinių tyrimų organizacijos ir įmonės, bendra pagalba, kurią sudaro tiesioginė viešoji parama ir mokslinių tyrimų organizacijų įnašai į tą patį projektą, jeigu jie yra pagalba, negali viršyti kiekvienai pagalbą gaunančiai įmonei taikomo pagalbos intensyvumo.

4.5.1.2. Grąžintinas avansas

78. Jeigu ELPA valstybė suteikia grąžintiną avansą, kuris pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį laikomas valstybės pagalba, taikomos šiame skirsnyje nurodytos taisyklės.

79. Jei ELPA valstybė, remdamasi galiojančia metodika, pagrįsta pakankamais patikrinamais duomenimis, gali įrodyti, kad galima apskaičiuoti grąžintino avanso bendrą subsidijos ekvivalentą, ji gali pranešti Institucijai apie pagalbos schemą ir susijusią metodiką. Jeigu, Institucijos manymu, ši metodika yra priimtina, o schema suderinama, pagalbą galima suteikti remiantis grąžintino avanso bendru subsidijos ekvivalentu, neviršijant II priede nustatyto pagalbos intensyvumo.

80. Visais kitais atvejais grąžintinas avansas nurodomas kaip tinkamų finansuoti išlaidų procentinė dalis ir gali viršyti taikytiną didžiausią pagalbos intensyvumą 10 procentinių punktų, jeigu laikomasi toliau nurodytų sąlygų: a) priemonėje turi būti numatyta, kad sėkmingo įgyvendinimo atveju avansas turi būti grąžintas taikant palūkanų normą, ne mažesnę kaip diskonto norma, nustatyta taikant Institucijos orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodą (46); b) jeigu projektas įgyvendintas sėkmingiau, palyginti su numatytu sėkmingu įgyvendinimu, atitinkama ELPA valstybė turėtų prašyti, kad būtų išmokėta suma, didesnė už grąžintiną avanso sumą, įskaitant palūkanas, apskaičiuotas taikant galiojančią diskonto normą; c) projektui nepavykus, nebūtina grąžinti viso avanso. Jei projektas įgyvendintas iš dalies sėkmingai, grąžintina suma turėtų būti proporcinga sėkmingai įgyvendintai projekto daliai.

81. Kad Institucija galėtų įvertinti priemonę, joje turi būti numatytos išsamios avanso grąžinimo sėkmingo įgyvendinimo atveju nuostatos, kuriomis, remiantis pagrįsta ir atsargia hipoteze, turi būti aiškiai apibrėžta, kas bus laikoma sėkmingu įgyvendinimu.

4.5.1.3. Fiskalinės priemonės

82. Jeigu fiskalinė priemonė yra valstybės pagalba, jos pagalbos intensyvumą galima apskaičiuoti arba atskirų projektų, arba įmonės lygmeniu kaip bendros mokesčių lengvatos sumos ir visų tinkamų finansuoti MTTPI veiklos išlaidų, patirtų per ne daugiau kaip trejus iš eilės einančius finansinius metus, sumos santykį. Pastaruoju atveju fiskalinė priemonė gali būti be išimties taikoma bet kokiai reikalavimus atitinkančiai veiklai, neviršijant bandomajai taikomajai veiklai taikomo pagalbos intensyvumo (47).

4.5.1.4. Pagalbos sumavimas

83. Pagalba gali būti suteikta vienu metu pagal kelias pagalbos schemas arba sumuojama su ad hoc pagalba, jeigu bendra veiklai arba projektui skirtos valstybės pagalbos suma neviršija šiose gairėse nustatytų pagalbos viršutinių ribų. Kaip priminta 9 punkte, centralizuotai Europos Sąjungos institucijų, agentūrų, bendrųjų įmonių ar kitų įstaigų valdomas finansavimas, kurio nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nekontroliuoja ELPA valstybės, nėra valstybės pagalba, ir į jį neturėtų būti atsižvelgiama. Jeigu toks finansavimas skiriamas kartu su valstybės pagalba, bendra viešojo finansavimo, skirto toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti, suma turi neviršyti taikomose EEE susitarimo taisyklėse nustatytos palankiausios finansavimo normos.

84. Jeigu MTTPI pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančios išlaidos potencialiai visiškai arba iš dalies atitinka ir kitos paskirties pagalbos skyrimo reikalavimus, abiejų rūšių pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiai išlaidų daliai bus taikoma palankiausia viršutinė riba pagal atitinkamas taisykles.

85. Pagalba MTTPI negali būti sumuojama su de minimis parama toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti, jeigu dėl to pagalbos intensyvumas viršytų šiose gairėse nustatytą pagalbos intensyvumą.

4.5.2. Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos

86. Individualios pagalbos, apie kurią reikia pranešti, atveju proporcingumui užtikrinti nepakanka vien neviršyti nustatyto didžiausio pagalbos intensyvumo.

87. Paprastai – taip pat siekdama nustatyti, ar pagalba yra proporcinga, – Institucija tikrins, ar pagalbos suma neviršija minimumo, būtino, kad remiamas projektas būtų pakankamai pelningas, pavyzdžiui, kad būtų įmanoma pasiekti VGN, atitinkančią konkrečiam sektoriui ar įmonei būdingą normą arba minimalią pelningumo normą. Šiuo tikslu taip pat galima naudoti grąžos normas, kurių pagalbos gavėjas paprastai reikalauja kituose MTTPI projektuose, atsižvelgti į pagalbos gavėjo bendras kapitalo sąnaudas arba grąžą, kuri paprastai gaunama atitinkamame sektoriuje. Reikia atsižvelgti į visas atitinkamas projekto įgyvendinimo laikotarpiu numatomas išlaidas ir naudą, įskaitant išlaidas ir pajamas, kurias lemia MTTPI veiklos rezultatai.

88. Jeigu įrodoma, pavyzdžiui, bendrovės vidaus dokumentais, kad pagalbos gavėjas turi aiškų pasirinkimą vykdyti arba remiamą projektą, arba alternatyvų neremiamą projektą, pagalba bus laikoma apribota iki minimumo, tik jei jos suma neviršys atitinkamos veiklos įgyvendinimo grynųjų papildomų išlaidų, palyginti su projektu, kuris būtų vykdomas priešingu atveju, jei pagalba nebūtų teikiama. Siekdama nustatyti grynąsias papildomas išlaidas, Institucija palygins numatomas investicijų į remiamą projektą grynąsias dabartines vertes su projektu, kuris būtų vykdomas priešingu atveju, atsižvelgdama į skirtingų verslo scenarijų tikimybę (48).

89. Jei pagalba teikiama MTTP projektams arba mokslinių tyrimų infrastruktūrai kurti arba atnaujinti ir Institucija, remdamasi 87 arba 88 punkte nustatyta metodika, gali nustatyti, kad pagalba yra griežtai apribota iki būtino minimumo, gali būti leidžiamas didesnis negu II priede nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas, neviršijant toliau pateikiamoje lentelėje nustatytų lygių. (%) Mažoji įmonė Vidutinė įmonė Didelė įmonė Pagalba MTTP projektams Fundamentiniai moksliniai tyrimai 100 100 100 Taikomieji moksliniai tyrimai 80 70 60 — jei veiksmingai bendradarbiauja įmonės (didelių įmonių atveju bendradarbiavimas turi būti tarpvalstybinis arba bent su viena MVĮ) arba įmonės ir mokslinių tyrimų organizacijos arba — jei vykdoma plati rezultatų sklaida 90 80 70 Pagalba mokslinių tyrimų infrastruktūrai kurti ir atnaujinti 60 60 60

90. Siekdamos įrodyti, kad pagalba yra apribota iki būtino minimumo, ELPA valstybės turi paaiškinti, kaip buvo nustatyta pagalbos suma. Pagalbos proporcingumui įvertinti taip pat galima naudoti dokumentus ir skaičiavimus, kuriais remiantis nagrinėtas skatinamasis poveikis. Jei nustatyta, kad pagalbos daugiausia reikia dėl to, kad rinkoje sunku gauti skolinį finansavimą, o ne dėl nepakankamo pelningumo, ypač tinkamas būdas užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki minimumo, gali būti paskolos, garantijos arba grąžintino avanso, o ne negrąžintinos pagalbos, pavyzdžiui, dotacijos, teikimas.

91. Jei remiamai veiklai vykdyti yra daug potencialių kandidatų, labiau tikėtina, kad proporcingumo reikalavimo bus laikomasi tuo atveju, jei pagalba bus skiriama remiantis skaidriais, objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais.

92. Siekiant pašalinti esamus arba galimus tiesioginius arba netiesioginius tarptautinės prekybos iškraipymus, gali būti leidžiamas didesnis nei paprastai pagal šias gaires leidžiamas pagalbos intensyvumas, jeigu konkurentai už EEE ribų per paskutinius trejus metus yra tiesiogiai arba netiesiogiai gavę arba gaus lygiaverčio intensyvumo pagalbą panašiems projektams. Tačiau jeigu, atsižvelgiant į konkretų atitinkamo sektoriaus pobūdį, tarptautinės prekybos iškraipymai yra tikėtini vėliau nei po trejų metų, orientacinis laikotarpis gali būti atitinkamai pailgintas. Jei įmanoma, atitinkama ELPA valstybė pateiks Institucijai pakankamai informacijos, kad ši galėtų įvertinti padėtį, ypač poreikį atsižvelgti į trečiosios šalies konkurento konkurencinį pranašumą. Jeigu Institucija neturi su suteikta arba siūloma pagalba susijusių įrodymų, savo sprendimą ji gali priimti remdamasi ir netiesioginiais įrodymais.

93. Rinkdama įrodymus, Institucija gali naudotis savo įgaliojimais atlikti tyrimus (49).

4.6. Nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

4.6.1. Bendrosios aplinkybės

94. Kad MTTPI pagalba būtų suderinama su EEE susitarimo veikimu, neigiamas pagalbos priemonės poveikis – konkurencijos iškraipymas ir poveikis ELPA valstybių tarpusavio prekybai – turi būti ribotas ir mažesnis už teigiamą poveikį – prisidėjimą prie bendros svarbos tikslo.

95. Institucija nustatė du pagrindinius galimus konkurencijos ir ELPA valstybių tarpusavio prekybos iškraipymus dėl MTTPI pagalbos, t. y. produktų rinkų iškraipymus ir poveikį vietovės pasirinkimui. Abiejų rūšių iškraipymai gali lemti neveiksmingą išteklių paskirstymą, dėl kurio prastėja ekonominiai EEE rezultatai, ir pasiskirstymo problemas, kai teikiant pagalbą paveikiamas ekonominės veiklos pasiskirstymas regionuose.

96. Dėl produktų rinkų iškraipymų pasakytina, kad valstybės pagalba MTTPI gali daryti poveikį su inovacijų procesais susijusiai konkurencijai ir konkurencijai produktų rinkose, kuriose naudojami MTTPI veiklos rezultatai.

4.6.1.1. Poveikis produktų rinkoms

97. Su inovacijų procesais susijusi konkurencija ir konkurencija produktų rinkose dėl valstybės pagalbos MTTPI gali būti varžomos trimis būdais, t. y. gali būti iškraipomas konkurencinio patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos procesas, iškraipomos dinaminės paskatos investuoti ir įgyjama arba išlaikoma įtaka rinkoje.

i) Konkurencinio patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos procesų iškraipymas

98. MTTPI pagalba gali trukdyti rinkos mechanizmui atlyginti našiausiems gamintojams, o nenašiausius gamintojus versti tobulėti, restruktūrizuotis ar pasitraukti iš rinkos. Dėl šios priežasties gali nutikti taip, kad dėl suteiktos pagalbos konkurentai, kurie kitu atveju būtų galėję išlikti rinkoje, bus iš jos išstumiami arba net negalės į ją patekti. Panašiai dėl valstybės pagalbos nenašios įmonės gali nesitraukti iš rinkos arba net gali būti paskatintos į ją patekti ir atimti jos dalį iš našesnių konkurentų. Todėl netinkamai skiriama MTTPI pagalba gali būti remiamos nenašios įmonės ir taip sukuriamos rinkos struktūros, kuriose daugelis rinkos dalyvių veikia labai nenašiai. Trikdant konkurencinio patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos procesus, ilgainiui gali būti nuslopintos inovacijos ir sulėtintas pramonės našumo didinimas.

ii) Dinaminių paskatų iškraipymas

99. MTTPI pagalba gali iškraipyti dinamines pagalbos gavėjo konkurentų paskatas investuoti. Įmonei gavus pagalbą, paprastai padidėja tikimybė, kad jos MTTPI veikla bus sėkminga, todėl ateityje ta įmonė aktyviau dalyvauja atitinkamoje (-ose) produkto (-ų) rinkoje (-se). Tas aktyvesnis dalyvavimas gali paskatinti konkurentus sumažinti savo pirminių investicijų planų užmojį (išstūmimo poveikis).

100. Be to, dėl pagalbos potencialūs pagalbos gavėjai gali tapti mažiau iniciatyvūs ar labiau linkę rizikuoti. Šiuo atveju ilgalaikis poveikis bendriems sektoriaus veiklos rezultatams greičiausiai bus neigiamas. Todėl netinkamai skiriama MTTPI pagalba gali būti remiamos nenašios įmonės ir taip sukuriamos rinkos struktūros, kuriose daugelis rinkos dalyvių veikia labai nenašiai.

iii) Įtakos rinkoje įgijimas arba išlaikymas

101. Pagalba MTTPI gali turėti ir kitą iškraipomąjį poveikį – ji gali padėti padidinti arba išlaikyti turimą įtaką produktų rinkose. Įtaka rinkoje – tai galėjimas ilgą laiką daryti įtaką rinkos kainoms, produkcijai, produktų ir paslaugų įvairovei arba kokybei ar kitiems konkurencijos aspektams, padarant žalos vartotojams. NET jei teikiant pagalbą įtaka rinkoje nėra stiprinama tiesiogiai, tai gali būti daroma netiesiogiai – skatinant esamus konkurentus atsisakyti plėtros ar pasitraukti iš rinkos arba trukdant naujiems konkurentams patekti į rinką.

4.6.1.2. Poveikis prekybai ir vietovės pasirinkimui

102. Dėl valstybės pagalbos MTTPI konkurencija gali būti iškraipoma ir tuo atveju, kai pagalba daro įtaką vietovės pasirinkimui. Šie iškraipymai gali atsirasti keliose ELPA valstybėse tais atvejais, kai įmonės konkuruoja tarpvalstybiniu mastu arba renkasi veiklos vietoves. Pagalba, skirta veiklai į kitą EEE regioną perkelti, tiesiogiai nebūtinai lemia produkto rinkos iškraipymus, tačiau dėl jos veikla ar investicijos perkeliami iš vieno regiono į kitą.

4.6.1.3. Akivaizdus neigiamas poveikis

103. Iš esmės norint nustatyti, kokiu mastu galima laikyti, kad pagalbos priemonė turi iškraipomąjį poveikį, reikia išnagrinėti šią priemonę ir aplinkybes, kuriomis ji taikoma. Tačiau galima nustatyti tam tikrus atvejus, kuriais neigiamas poveikis akivaizdžiai didesnis už teigiamą poveikį ir dėl to pagalba negali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu.

104. Visų pirma, remiantis bendraisiais EEE susitarimo principais, valstybės pagalba negali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, jeigu pagalbos priemonė yra diskriminacinė tokiu mastu, kurio negalima pateisinti valstybės pagalbos pobūdžiu. Taigi, kaip paaiškinta 3 skirsnyje, Institucija neleis taikyti priemonės, kuria arba su kuria susijusiomis sąlygomis neišvengiamai pažeidžiamas EEE susitarimas. Tai ypač taikytina pagalbos priemonėms, pagal kurias pagalba teikiama su sąlyga, kad pagalbos gavėjas turi pagrindinę buveinę atitinkamoje ELPA valstybėje (arba yra iš esmės įsisteigęs toje ELPA valstybėje) arba naudoja nacionalinius produktus ar naudojasi nacionalinėmis paslaugomis, taip pat pagalbos priemonėms, kuriomis apribojama pagalbos gavėjo galimybė naudoti MTTPI rezultatus kitose ELPA valstybėse.

105. Panašiai pagalba, dėl kurios pasikeičia tik MTTPI veiklos vietovė EEE, o projekto pobūdis, dydis ar taikymo sritis nesikeičia, nebus laikoma suderinama.

4.6.2. Pagalbos schemos

106. Kad pagalbos schemas, apie kurias reikia pranešti, būtų galima laikyti suderinamomis su EEE susitarimo veikimu, jomis neturėtų būti labai iškraipoma konkurencija ir prekyba. Visų pirma, net jei atskiri iškraipymai gali būti laikomi nedideliais (su sąlyga, kad pagalba yra reikalinga ir proporcinga siekiant bendro tikslo), bendras pagalbos schemų iškraipomasis poveikis visgi gali būti labai didelis. Tokie iškraipymai gali atsirasti, pavyzdžiui, dėl pagalbos, kuri neigiamai veikia konkurentų dinamines paskatas kurti inovacijas. Konkretiems sektoriams skirtų schemų atveju tokių iškraipymų rizika dar didesnė.

107. Todėl nedarant poveikio 122 punktui, ELPA valstybės privalo, atsižvelgdamos, pavyzdžiui, į atitinkamų projektų dydį, atskiras ir bendras pagalbos sumas, numatomų pagalbos gavėjų skaičių ir tikslinių sektorių ypatybes, įrodyti, kad bet koks neigiamas poveikis bus apribotas iki minimumo. Kad Institucija galėtų įvertinti galimą neigiamą pagalbos schemų, apie kurias reikia pranešti, poveikį, ELPA valstybės gali pateikti turimus poveikio vertinimus ir atliktus ankstesnių panašių schemų ex post vertinimus.

4.6.3. Papildomos individualiai pagalbai taikomos sąlygos

4.6.3.1. Produktų rinkų iškraipymai

108. Individualios pagalbos, apie kurią reikia pranešti, atveju, kad Institucija galėtų nustatyti ir įvertinti galimus konkurencijos ir prekybos iškraipymus, ELPA valstybės turėtų pateikti informaciją apie i) atitinkamas produktų rinkas, t. y. rinkas, kurias paveikia pagalbos gavėjo elgesio pasikeitimas, ir ii) konkurentus ir klientus arba vartotojus, kuriems daromas poveikis.

109. Vertindama neigiamą pagalbos priemonės poveikį, Institucija, analizuodama konkurencijos iškraipymus, daugiausia dėmesio skirs numatomam MTTPI pagalbos poveikiui įmonių konkurencijai atitinkamose produktų rinkose. Institucija labiau atsižvelgs į artimoje ateityje ypač tikėtiną konkurencijos ir prekybos iškraipymo riziką.

110. Jeigu tam tikra inovacinė veikla bus susijusi su įvairiomis būsimomis produktų rinkomis, bus vertinamas valstybės pagalbos poveikis visoms atitinkamoms rinkoms. Tam tikrais atvejais prekiaujama pačiais MTTPI veiklos rezultatais, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės teisėmis technologijų rinkose, pvz., licencijuojant arba parduodant patentus. Tais atvejais Institucija taip pat gali atsižvelgti į pagalbos poveikį konkurencijai technologijų rinkose.

111. Vertindama galimą konkurencijos iškraipymą, t. y. dinaminių paskatų iškraipymą, įtakos rinkoje įgijimą arba išlaikymą, taip pat neveiksmingų rinkos struktūrų išlaikymą, Institucija naudos įvairius kriterijus.

i) Dinaminių paskatų iškraipymas

112. Analizuodama galimą dinaminių paskatų iškraipymą, Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius: — rinkos augimą. Kuo didesnis tikėtinas rinkos augimas ateityje, tuo mažiau tikėtina, kad pagalba neigiamai paveiks konkurentų paskatas, nes išliks daug galimybių plėtoti pelningą verslą, — pagalbos sumą. Pagalbos priemonių, kuriose numatytos didelės pagalbos sumos, atveju labiau tikėtinas didelis išstūmimo poveikis. Pagalbos sumos dydis bus vertinamas daugiausia atsižvelgiant į sumą, kurią panašiems projektams išleidžia pagrindiniai rinkos dalyviai, — artimumą rinkai (pagalbos kategoriją). Kuo labiau pagalbos priemonė orientuota į rinkai artimą veiklą, tuo labiau tikėtina, kad ji darys didelį išstūmimo poveikį, — atviros atrankos procesą. Institucija palankiau vertins pagalbą, skiriamą remiantis skaidriais, objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, — pasitraukimo kliūtis. Tikimybė, kad konkurentai nepakeis savo investicinių planų ar net padidins jų užmojį, yra didesnė tada, kai esama didelių pasitraukimo iš inovacijų proceso kliūčių. Taip gali būti tuo atveju, kai daugelis konkurentų ankstesnių investicijų yra neatsiejamos nuo konkrečios MTTPI pakraipos, — paskatas konkuruoti dėl būsimos rinkos. MTTPI pagalba gali paskatinti pagalbos gavėjų konkurentus atsisakyti ketinimų konkuruoti būsimoje rinkoje, kurioje„viskas atitenka nugalėtojui“, nes pagalbos teikiami pranašumai – technologijų pažanga, masto ekonomija, tinklo poveikis arba laikas – sumažina jų galimybes potencialiai sėkmingai patekti į tą būsimą rinką, — produktų įvairovę ir konkurencijos intensyvumą. Kai produktų inovacijos yra labiau susijusius su įvairesnių produktų, susijusių, pavyzdžiui, su atskirais prekės ženklais, standartais, technologijomis ar vartotojų grupėmis, kūrimu, poveikio konkurentams tikimybė yra mažesnė. Tai galioja ir tuo atveju, kai rinkoje yra daug veiksmingai konkuruojančių subjektų.

ii) Įtakos rinkoje įgijimas arba išlaikymas

113. Institucijai daugiausia rūpi tos MTTPI priemonės, kuriomis pagalbos gavėjui suteikiama galimybė stiprinti turimą įtaką esamose produktų rinkose arba perkelti ją į būsimas produktų rinkas. Todėl Institucija greičiausiai nenustatys esant su įtaka rinkoje susijusių konkurencijos problemų tais atvejais, kai pagalbos gavėjui priklauso mažesnė kaip 25 % rinkos dalis, ir rinkose, kuriose Herfindahlio ir Hirschmano rinkos koncentracijos indeksas (HHI) nesiekia 2 000.

114. Analizuodama įtaką rinkoje, Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius: — pagalbos gavėjo įtaką rinkoje ir rinkos struktūrą. Jei pagalbos gavėjas jau dominuoja produkto rinkoje, šis dominavimas dėl pagalbos priemonės gali sustiprėti, nes dėl jos dar labiau sumažėtų konkurencinis spaudimas, kurį konkurentai gali daryti pagalbą gaunančiai įmonei. Panašiai valstybės pagalbos priemonės gali turėti didelį poveikį oligopolinėse rinkose, kuriose veikia tik keli dalyviai, — patekimo į rinką kliūčių dydį. MTTPI srityje nauji rinkos dalyviai gali susidurti su didelėmis patekimo į rinką kliūtimis. Jos apima teisines patekimo į rinką kliūtis (visų pirma susijusias su intelektinės nuosavybės teisėmis), su masto ir įvairovės ekonomija susijusias kliūtis, naudojimosi tinklais ir infrastruktūra kliūtis ir kitas strategines patekimo į rinką arba plėtros kliūtis, — pirkėjų galią. Įmonės įtaką rinkoje taip pat gali riboti pirkėjų padėtis rinkoje. Įtakingi pirkėjai gali trukdyti užimti tvirtą padėtį rinkoje, jeigu yra tikimybė, kad jie stengsis išlaikyti pakankamą konkurenciją rinkoje, — atrankos procesą. Institucijai paprastai kels susirūpinimą pagalbos priemonės, kuriomis tvirtą padėtį rinkoje užimančioms įmonėms sudaromos sąlygos daryti poveikį atrankos procesui, pavyzdžiui, priemonės, kuriomis joms suteikiama teisė rekomenduoti įmones atrankos procese arba galimybė nukreipti mokslinius tyrimus tam tikra linkme, be pateisinamos priežasties atmetant alternatyvias galimybes.

iii) Neveiksmingų rinkos struktūrų išlaikymas

115. Analizuodama rinkos struktūras Institucija atsižvelgs į tai, ar pagalba suteikta rinkose, kurioms būdingi pertekliniai pajėgumai, ar pramonės sektoriuose, kuriuose pastebimas nuosmukis. Tais atvejais, kai rinka yra auganti arba kai valstybės pagalba MTTPI gali pakeisti bendrą sektoriaus augimo dinamiką, visų pirma diegiant naujas technologijas, tikimybė, kad dėl pagalbos iškils abejonių, yra mažesnė.

4.6.3.2. Poveikis vietovės pasirinkimui

116. Visų pirma tais atvejais, kai MTTPI pagalba yra artima rinkai, kai kuriose teritorijose gali susidaryti palankesnės tolesnės gamybos sąlygos, pirmiausia dėl to, kad dėl pagalbos patiriamos palyginti mažesnės gamybos sąnaudos, arba dėl to, kad gavus pagalbą vykdoma didesnio masto MTTPI veikla. Tai gali paskatinti įmones persikelti į tas teritorijas.

117. Poveikis vietovės pasirinkimui taip pat gali būti svarbus mokslinių tyrimų infrastruktūros atveju. Jeigu pagalba daugiausia naudojama siekiant pritraukti infrastruktūrą į konkretų regioną kito regiono sąskaita, tokia pagalba nepadės skatinti tolesnės MTTPI veiklos EEE.

118. Todėl, analizuodama individualią pagalbą, apie kurią reikia pranešti, Institucija atsižvelgs į bet kokius įrodymus, kad pagalbos gavėjas apsvarstė alternatyvias vietoves.

4.7. Skaidrumas

119. Nuo 2016 m. liepos 1 d. ELPA valstybės privalo išsamioje valstybės pagalbos svetainėje nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu skelbti bent šią informaciją apie valstybės pagalbos priemones, apie kurias pranešta, išskyrus 500 000 EUR nesiekiančią individualią pagalbą: visą pagalbos schemos ir jos įgyvendinimo nuostatų tekstą arba teisinį individualios pagalbos pagrindą, arba nuorodą į jį; pagalbą teikiančios institucijos tapatybės duomenis; atskirų pagalbos gavėjų tapatybės duomenis; kiekvienam pagalbos gavėjui suteiktos pagalbos formą ir sumą; pagalbos suteikimo datą; pagalbos gavėjo rūšį (MVĮ ar didelė įmonė); regioną, kuriame įsisteigęs pagalbos gavėjas (nurodant 2 lygmens statistinį regioną (50)); pagrindinį ekonomikos sektorių, kuriame pagalbos gavėjas vykdo veiklą (NACE grupės lygmeniu) (51). Tokia informacija turi būti paskelbta per šešis mėnesius nuo sprendimo suteikti pagalbą priėmimo dienos arba, fiskalinių priemonių atveju, per vienus metus nuo mokesčių deklaracijos datos; ji turi būti saugoma bent dešimt metų ir turi būti neribotai prieinama plačiajai visuomenei (52).

5. VERTINIMAS

120. Siekdama dar geriau užtikrinti, kad konkurencijos ir prekybos iškraipymai būtų riboti, Institucija gali reikalauti, kad schemų, apie kurias reikia pranešti, taikymo trukmė būtų ribota ir kad būtų atliekamas 37 punkte nurodytas jų vertinimas. Visų pirma turėtų būti vertinamos tos schemos, kurių iškraipomasis poveikis gali būti itin didelis, t. y. schemos, kuriomis, laiku neperžiūrėjus jų įgyvendinimo, gali būti labai suvaržyta konkurencija.

121. Atsižvelgiant į 120 punkte nurodyto reikalavimo tikslus ir nenorint neproporcingai apsunkinti ELPA valstybių bei mažesnių pagalbos priemonių įgyvendinimo, šis reikalavimas bus taikomas tik pagalbos schemoms, kurių biudžetai dideli, kurios turi novatoriškų bruožų ar kurias taikant numatomi reikšmingi rinkos, technologijų ar reglamentavimo pokyčiai. Vertinimą turi atlikti nuo pagalbą teikiančios institucijos nepriklausomas ekspertas, remdamasis bendra metodika (53); vertinimas turi būti viešinamas. Pranešdamos apie atitinkamą pagalbos schemą, ELPA valstybės kartu turi pateikti vertinimo plano projektą, kuris bus neatsiejama Institucijos atliekamo schemos vertinimo dalis.

122. Jeigu pagalbos schemoms bendrosios išimties reglamentas netaikomas vien dėl didelio jų biudžeto, jų suderinamumą Institucija vertins remdamasi tik vertinimo planu.

123. Vertinimas turi būti pateikiamas Institucijai tinkamu laiku, kad ji galėtų įvertinti, ar pagalbos schemos galiojimas galėtų būti pratęstas, ir bet kuriuo atveju – pasibaigus schemos galiojimui. Konkretus kiekvieno vertinimo mastas ir atlikimo būdai bus nustatyti sprendime, kuriuo tvirtinama pagalbos schema. Rengiant vėlesnes pagalbos priemones, kurių tikslas panašus, įskaitant visus 122 punkte nurodytų pagalbos schemų pakeitimus, turi būti atsižvelgiama į vertinimo rezultatus.

6. ATASKAITŲ TEIKIMAS IR STEBĖSENA

124. Vadovaujantis Susitarimu dėl Priežiūros institucijos ir Teismo ir konsoliduota Institucijos sprendimo Nr. 195/04/COL (54) redakcija, ELPA valstybės turi teikti Institucijai metines ataskaitas.

125. ELPA valstybės turi saugoti išsamius su visomis pagalbos priemonėmis susijusius duomenis. Į tokius duomenis turi įeiti visa informacija, būtina nustatyti, kad tenkinamos tinkamų finansuoti išlaidų ir didžiausio pagalbos intensyvumo sąlygos. Šie duomenys turi būti saugomi dešimt metų nuo pagalbos suteikimo dienos ir paprašius turi būti pateikti Institucijai.

7. TAIKYMAS

126. Šiose gairėse nustatytus principus Institucija taikys vertindama visos MTTPI pagalbos, apie kurią pranešta ir dėl kurios ji turės priimti sprendimą po šių gairių priėmimo dienos, suderinamumą. Neteisėta MTTPI pagalba bus vertinama pagal pagalbos suteikimo dieną galiojusias taisykles.

127. Vadovaudamasi EEE susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalimi, Institucija siūlo ELPA valstybėms ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d., jei reikia, iš dalies pakeisti esamas MTTPI pagalbos schemas, kad jos atitiktų šias gaires.

128. ELPA valstybės raginamos per du mėnesius nuo šių gairių paskelbimo Institucijos svetainėje (55) dienos pareikšti aiškų besąlygišką pritarimą 127 punkte pasiūlytoms atitinkamoms priemonėms. Nesulaukusi kurios nors ELPA valstybės atsakymo, Institucija manys, kad ta ELPA valstybė narė pasiūlytoms priemonėms nepritaria.

8. PERŽIŪRA

129. Institucija gali bet kuriuo metu nuspręsti peržiūrėti arba iš dalies pakeisti šias gaires, jei tai būtų būtina dėl priežasčių, susijusių su konkurencijos politika, arba siekiant atsižvelgti į kitas EEE taisykles ir tarptautinius įsipareigojimus, arba dėl bet kokių kitų pagrįstų priežasčių.

(1) Šios gairės atitinka Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms sistema“ (OL C 198, 2014 6 27, p. 1).

(2) Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sritis taip pat aptariama EEE susitarimo 31 protokole. Daugiau informacijos pateikiama adresu http://www.efta.int/eea/policy-areas/flanking-horizontal-policies/research-innovation.

(3) Komisijos komunikatas „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM(2010) 2020 galutinis, 2010 3 3.

(4) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strategijos“ Europa 2010 „pavyzdinė iniciatyva“ Inovacijų sąjunga„“, COM(2010) 546 galutinis, 2010 10 6.

(5) Bendros Europos Sąjungos MTTP išlaidos (iš jų apytikriai trečdalį sudaro viešosios, o du trečdalius – privačios išlaidos) 2012 m. sudarė 2,06 % BVP ir nuo 2005 m. padidėjo 0,24 procentinio punkto (Eurostato statistiniai duomenys apie pagrindinius rodiklius – http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/europe_2020_indicators/headline_indicators). Nors privačių išlaidų MTTP veiklai sudaroma BVP dalis nuo 2008 m. šiek tiek padidėjo, yra didelių skirtumų tarp ES valstybių narių, pramonės sektorių ir atskirų subjektų (Europos Komisija, „Research and Innovation performance in ES Member States and Associated Countries 2013“ („2013 m. mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos ES valstybėse narėse ir asocijuotosiose šalyse rezultatai“)).

(6) Terminas „rinkos nepakankamumas“ apibūdina tokias situacijas, kai rinkos pačios veikiausiai nepasiektų veiksmingų rezultatų.

(7) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES valstybės pagalbos modernizavimas“, COM(2012) 209 final, 2012 5 8.

(8) Pvz., finansavimas, skiriamas pagal programą „Horizontas 2020“ arba ES įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME). 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104), buvo įtrauktas į EEE susitarimą kaip EEE susitarimo 31 protokolo 1 punktas 2014 m. gegužės 16 d. Sprendimu Nr. 109/2014 (dar nepaskelbtas). COSME – viena iš svarstomų ar numatytų įtraukti į EEE susitarimą ES programų. Visas EEE susitarimui potencialiai svarbių programų sąrašas pateikiamas adresu http://www.efta.int/eea/eu-programmes.

(9) Gairės dėl pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL L 97, 2005 4 15, p. 41, ir EEE priedas Nr. 18, 2005 4 14, p. 1), kurių taikymas pratęstas Institucijos sprendimu Nr. 438/12/COL (OL L 190, 2013 7 11, p. 91, ir EEE priedas Nr. 40, 2013 7 11, p. 15).

(10) Žr. 1995 m. rugsėjo 13 d. sprendimą TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Komisija sujungtose bylose T-244/93 ir T-486/93, Rink. p. II-02265.

(11) Institucijos nuomone, naudinga išlaikyti skirtingas MTTP veiklos kategorijas, nepaisant to, kad tokia veikla gali būti įgyvendinama interaktyviu, o ne linijiniu būdu.

(12) Didelio poveikio technologijos apibrėžtos ir nustatytos Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos didelio poveikio technologijų strategija – ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo priemonė“, COM(2012) 341 final, 2012 6 26.

(13) Valstybės pagalbos bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, įskaitant MTTPI pagalbą, suderinamumo su EEE susitarimo veikimu analizės kriterijai turi būti nustatomi remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu. Institucija gali pateikti valstybės pagalbos priemonių, skirtų projektams, kurie yra svarbūs bendriems Europos interesams, vertinimo gaires, atitinkančias Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos, skirtos bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, suderinamumo su vidaus rinka analizės kriterijai“ (OL C 188, 2014 6 20, p. 4).

(14) Žr. Institucijos gaires dėl orientacinių ir diskonto normų (OL L 105, 2011 4 21, p. 32, ir EEE priedas Nr. 23, 2011 4 21, p. 1).

(15) Žr. 2009 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo 2 straipsnio a punktą (OL L 206, 2009 8 8, p. 1).

(16) Labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) apibrėžtis (OL L 36, 2009 2 5, p. 62, ir EEE priedas Nr. 6, 2009 2 5, p. 1).

(17) 1987 m. birželio 16 d. Sprendimo Komisija/Italija, C-118/85, Rink. p. 2599, 7 punktas; 1998 m. birželio 18 d. Sprendimo Komisija/Italija, C-35/96, Rink, p. I-3851 36 punktas; 2002 m. vasario 19 d. Sprendimo Wouters, C-309/99, Rink. p. I-1577, 46 punktas.

(18) 1988 m. rugsėjo 27 d. Sprendimo Humbel ir Edel, C-263/86, Rink. p. I-5365, 9–10 ir 15–18 punktai; 1993 m. gruodžio 7 d. Sprendimo Wirth, C-109/92, Rink. p. I-06447, 15 punktas; 2008 m. vasario 21 d. ELPA Teismo sprendimas Private Barnehagers Landsforbund, E-5/07, 2008 m. ELPA Teismo ataskaita, p. 62.

(19) Žr., pvz., bylas Přerov logistics College, NN54/2006, ir Individual aid to the College of Nyíregyháza for the development of the Partium Knowledge Centre, N 343/2008.

(20) Žr. Gairių dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą 26–29 punktus (OL L 161, 2013 6 13, p. 12, ir EEE priedas Nr. 34, 2013 6 13, p. 1).

(21) Darbuotojų mokymas, apibrėžtas valstybės pagalbos mokymui taisyklėse, nėra laikomas mokslinių tyrimų organizacijų pagrindine neekonomine veikla.

(22) MTTP paslaugų teikimas ir įmonių vardu vykdomi MTTP nelaikomi nepriklausomais MTTP.

(23) Jei mokslinių tyrimų organizacija arba mokslinių tyrimų infrastruktūra yra finansuojama ir viešosiomis, ir privačiomis lėšomis, Institucija laikysis nuomonės, kad taip yra tuo atveju, kai atitinkamam subjektui skirtas viešasis finansavimas konkrečiu ataskaitiniu laikotarpiu viršija per tą laikotarpį patirtas neekonominės veiklos išlaidas.

(24) 25 Žr. 2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija/Komisija, C-482/99, Rink. p. I-4397, 24 punktą.

(25) Jeigu mokslinių tyrimų organizacija a