2020 m. birželio 29 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 070/20/COL dėl procedūros pagal EEE susitarimo 54 straipsnį santrauka

(Byla Nr. 71480 – Telenor)

(2020/C 292/06)

2020 m. birželio 29 d. ELPA priežiūros institucija (toliau – Priežiūros institucija) priėmė sprendimą dėl procedūros pagal EEE susitarimo 54 straipsnį. Pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo) 4 protokolo II skyriaus 30 straipsnį Priežiūros institucija, atsižvelgdama į teisėtą įmonių interesą saugoti savo verslo paslaptis, skelbia šalių pavadinimus ir pagrindinį sprendimo turinį, įskaitant taikomas sankcijas.

1. ĮVADAS

1. 2020 m. birželio 29 d. Priežiūros institucija priėmė sprendimą pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 4 protokolo II skyriaus 7 straipsnį (toliau – Sprendimas), skirtą įmonei „Telenor Norge AS“ (įskaitant jos teisinę pirmtakę įmonę „Telenor Mobil AS“) ir jos patronuojančiajai įmonei „Telenor ASA“ (toliau kartu – „Telenor“), kuriuo įmonei „Telenor“ už EEE susitarimo 54 straipsnio pažeidimą skiriama bauda. Sprendimas yra susijęs su įmonės „Telenor“ vykdomais antikonkurenciniais veiksmais (kainų spaudimo praktika), prieštaraujančiais EEE susitarimo 54 straipsniui ir susijusiais su pavienėmis judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugomis ( 1 ) , kurios 2008–2012 m. (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) buvo teikiamos klientams gyventojams Norvegijoje.

2. PROCEDŪRA

2. 2012 m. gruodžio 3–12 d. Priežiūros institucija atliko patikrinimus įmonės „Telenor“ patalpose Fornebiu (Norvegija) pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 4 protokolo II skyriaus 20 straipsnio 4 dalį. 2013 m. kovo 12–14 d. patikrinimai buvo toliau atliekami Priežiūros institucijos patalpose Briuselyje.

3. 2014 m. kovo 26 d. Priežiūros institucija pradėjo bylos nagrinėjimą pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 4 protokolo III skyriaus 2 straipsnio 1 dalį dėl įmonės „Telenor“ galimai įvykdytų EEE susitarimo 53 ir (arba) 54 straipsnio pažeidimų.

4. 2016 m. vasario 1 d. Priežiūros institucija įmonei „Telenor“ pranešė apie prieštaravimo pareiškimą, kuriame išdėstė savo pirminę nuomonę. 2016 m. balandžio 25 d. įmonė „Telenor“ pateikė savo atsakymą į prieštaravimo pareiškimą ir 2016 m. spalio 3–4 d. vyko žodinis bylos nagrinėjimas.

5. 2019 m. birželio 24 d. Priežiūros institucija įmonei „Telenor“ pranešė apie papildomą prieštaravimo pareiškimą. 2019 m. rugsėjo 2 d. įmonė „Telenor“ pateikė savo atsakymą į papildomą prieštaravimo pareiškimą ir 2019 m. spalio 10 d. vyko žodinis bylos nagrinėjimas.

6. 2020 m. vasario 27 d. Priežiūros institucija įmonei „Telenor“ išsiuntė faktų pranešimą, siekdama suteikti jai galimybę pateikti pastabas dėl papildomų įrodymų. 2020 m. kovo 23 d. įmonė „Telenor“ atsakė į faktų pranešimą.

7. 2020 m. birželio 3 d. bylas nagrinėjantis pareigūnas pateikė galutinę ataskaitą.

8. 2020 m. birželio 10 d. buvo konsultuojamasi su Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominavimo patariamuoju komitetu ir 2020 m. birželio 26 d. jis pateikė palankią nuomonę dėl Sprendimo ir dėl įmonei „Telenor“ skirtos baudos.

3. FAKTAI

9. Įmonė „Telenor“ – rinkoje įsitvirtinusi fiksuotojo ir judriojo ryšio paslaugų teikėja Norvegijoje ir nacionalinio judriojo ryšio tinklo savininkė. Kaip vertikaliosios integracijos operatorė, įmonė „Telenor“ nagrinėjamuoju laikotarpiu teikė judriojo ryšio paslaugas tiek didmeniniu, tiek mažmeniniu lygmenimis.

10. Prieiga prie viešojo judriojo telefono ryšio tinklo yra išankstinė sąlyga operatoriams, norintiems teikti judriojo ryšio paslaugas, kaip antai pavienes judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugas, galutiniams naudotojams. Nors tokie judriojo ryšio tinklo operatoriai kaip įmonė „Telenor“ naudoja savo tinklo infrastruktūrą (ir todėl gali patys apsirūpinti reikiamais ištekliais), ne judriojo ryšio tinklo operatoriai priklauso nuo galimybės įsigyti tinklo prieigą didmeniniu lygmeniu.

11. Nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl kainų, kurias įmonė „Telenor“ pradinės grandies lygmeniu didmeniniams klientams nustatė už teikiamas didmeninės prieigos ir inicijavimo paslaugas savo viešajame judriojo telefono ryšio tinkle, ir kainų, kurias įmonė „Telenor“ galutinės grandies lygmeniu savo mažmeniniams klientams nustatė už klientams gyventojams teikiamas pavienes judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugas, skirtumo Norvegijoje tokie pat produktyvūs konkurentai, kurie yra priklausomi nuo tokių didmeninių paslaugų, galutinės grandies rinkoje negalėjo konkuruoti su įmone „Telenor“ nepatirdami nuostolių.

4. TEISINIS VERTINIMAS

4.1. Atitinkamos rinkos

12. Sprendime apibrėžiama ši atitinkama didmeninė rinka – prieigos ir inicijavimo paslaugų viešuosiuose judriojo telefono ryšio tinkluose rinka. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ši rinka apima toliau nurodytas paslaugas, teikiamas visomis didmeninės prieigos formomis, t. y. prieiga, teikiama nacionaliniams tarptinklinio ryšio tinklo operatoriams, virtualiojo judriojo ryšio tinklo operatoriams ir paslaugų teikėjams: prieigos ir inicijavimo paslaugos, skirtos balso skambučiams, SMS (teksto žinutėms), MMS ir duomenų paslaugoms (įskaitant judriojo ryšio telefonijos duomenų paslaugas ( 2 ) ir judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugas), klientams gyventojams ir verslo klientams – išankstinio apmokėjimo arba abonentinės paslaugos klientams – visuose viešuosiuose judriojo ryšio tinkluose (t. y. GSM tinkluose ir 3G (UMTS) bei 4G (LTE) tinkluose).

13. Sprendime daroma išvada, kad ši didmeninė rinka pagal savo aprėptį yra nacionalinė.

14. Sprendime ši atitinkama mažmeninė rinka apibrėžiama kaip pavienių judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimo klientams gyventojams rinka. Ši rinka neapima: a) fiksuotojo plačiajuosčio ryšio paslaugų (įskaitant privatųjį ir viešąjį WiFi ); b) judriojo ryšio telefonijos duomenų paslaugų ir c) verslo klientams teikiamų judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugų.

15. Sprendime daroma išvada, kad ši mažmeninė rinka pagal savo aprėptį yra nacionalinė.

4.2. Dominavimas

16. Atsižvelgiant į įmonės „Telenor“ užimamą atitinkamos didmeninės rinkos dalį, į tai, kad konkuruojantys judriojo ryšio tinklo operatoriai nedaro reikšmingo konkurencinio spaudimo, į esamas kliūtis patekti į rinką ir joje plėstis, trūkstamą faktinę ir galimą konkurenciją, taip pat į trūkstamą atsveriamąją pirkėjo galią, Sprendime daroma išvada, kad įmonė „Telenor“ nagrinėjamuoju laikotarpiu užėmė dominuojančią padėtį didmeninėje prieigos ir inicijavimo paslaugų viešuosiuose judriojo telefono ryšio tinkluose rinkoje Norvegijoje.

4.3. Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi. Kainų spaudimas

17. Šiuo Sprendimu nustatyta, kad įmonė „Telenor“ piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi, kaip apibrėžta EEE susitarimo 54 straipsnyje, nes taikė kainų spaudimą tarp didmeninių kainų, nustatytų pradinės grandies lygmeniu už teikiamas didmeninės prieigos ir inicijavimo paslaugas savo viešajame judriojo telefono ryšio tinkle, ir mažmeninių kainų, nustatytų galutinės grandies lygmeniu už Norvegijoje klientams gyventojams teikiamas pavienes judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugas.

18. Iš Priežiūros institucijos skaičiavimų matyti, kad tokie pat produktyvūs konkurentai, kurie naudojasi įmonės „Telenor“ didmeninės prieigos ir inicijavimo paslaugomis savo judriojo telefono ryšio tinkle, gavo arba būtų gavę neigiamą bendrąją maržą ( 3 ) ir negalėjo pelningai atkartoti įmonės „Telenor“ klientams gyventojams teikiamų pavienių judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugų portfelio mažmeniniu lygmeniu.

19. Konkrečiai, įmonės „Telenor“ kainų nustatymo praktika lėmė arba būtų lėmusi neigiamą bendrąją maržą tokiems pat produktyviems konkurentams kiekvienu prieigos prie jos tinklo lygmeniu (nacionalinių tarptinklinio ryšio tinklo operatorių, virtualiojo judriojo ryšio tinklo operatorių ir paslaugų teikėjų), remiantis: a) didmeniniais nacionalinių tarptinklinio ryšio tinklo operatorių tarifais, kuriuos nuo 2008 m. rugpjūčio 1 d. iki 2010 m. rugpjūčio 31 d. (imtinai) įmonė „Telenor“ taikė įmonei „Network Norway AS“; b) didmeniniais virtualiojo judriojo ryšio tinklo operatorių tarifais, kuriuos nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2010 m. lapkričio 30 d. (imtinai) įmonė „Telenor“ taikė įmonei „Ventelo AS“, ir c) didmeniniais paslaugų teikėjų tarifais, kuriuos nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d. (imtinai) įmonė „Telenor“ taikė paslaugų teikėjams.

4.4. Poveikis konkurencijai ir vartotojams

20. Remiantis Europos teismų praktika, kai bendroji marža yra neigiama, kaip Sprendime nurodė Priežiūros institucija, bent jau galimo išstūmimo iš rinkos poveikis yra tikėtinas. Taigi, remiantis tuo Sprendime daroma išvada, kad, kaip patvirtinta kitų veiksnių, įmonės „Telenor“ kainų nustatymo veikla galėjo sutrukdyti arba bent jau galėjo sudaryti sąlygas sutrukdyti esamiems ar potencialiems konkurentams, kurie yra bent tokie pat produktyvūs kaip įmonė „Telenor“, patekti į mažmeninę rinką arba joje prekiauti teikiant pavienes judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugas klientams gyventojams Norvegijoje.

21. Įmonė „Telenor“ dėl savo elgesio nepateikė jokio objektyvaus pagrindimo ar argumentų dėl efektyvumo.

4.5. Įmonės „Telenor ASA“ atsakomybė

22. Sprendime nustatyta, kad įmonė „Telenor ASA“ yra solidariai atsakinga už nagrinėjamuoju laikotarpiu padarytus pažeidimus kaip patronuojančioji įmonė ir dėl savo lemiamos įtakos visiškai priklausančioms patronuojamosioms įmonėms, „Telenor Mobile Holding AS“ ir „Telenor Networks Holding AS“, kuriai tuo metu priklausė įmonės „Telenor Mobil AS“ ir „Telenor Norge AS“.

4.6. Jurisdikcija

23. Kadangi įmonės „Telenor“ dominavimas apima tik Norvegijos teritoriją, Sprendime daroma išvada, kad Priežiūros institucija yra kompetentinga priežiūros institucija šioje byloje taikyti EEE susitarimo 54 straipsnį, kaip nurodyta EEE susitarimo 56 straipsnio 2 dalyje.

4.7. Poveikis prekybai

24. Sprendime daroma išvada, kad įmonės „Telenor“ elgesys turėjo didelį poveikį prekybai tarp susitarimo šalių, kaip nurodyta EEE susitarimo 54 straipsnyje.

4.8. Taisomosios priemonės ir baudos

25. Sprendimo priėmimo metu įmonės „Telenor“ piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi baigėsi visų trijų su kainų spaudimu susijusių pažeidimų atžvilgiu. Vis dėlto reikalaujama, kad įmonė „Telenor“ netaikytų jokios praktikos ar nepriimtų jokios priemonės, kuri turėtų tokį pat tikslą ar poveikį kaip Sprendime aprašyti pažeidimai.

26. Įmonei „Telenor“ taikomos baudos už tris pažeidimus yra skaičiuojamos remiantis principais, išdėstytais 2006 m. Priežiūros institucijos gairėse dėl baudų, taikomų pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 4 protokolo II skyriaus 23 straipsnio 2 dalies a punktą, skyrimo metodo. Sprendime daroma išvada, kad galutinė įmonėms „Telenor Norge AS“ ir „Telenor ASA“, kurios yra solidariai atsakingos, taikytinų baudų suma turėtų būti 32 562 000 EUR už pažeidimą, susijusį su didmeniniais nacionalinių tarptinklinio ryšio tinklo operatorių tarifais, kurie buvo taikomi įmonei „Network Norway AS“; 27 783 000 EUR už pažeidimą, susijusį su didmeniniais virtualiojo judriojo ryšio tinklo operatorių tarifais, kurie buvo taikomi įmonei „Ventelo AS“, ir 51 606 000 EUR už pažeidimą, susijusį su didmeniniais tarifais, kurie buvo taikomi paslaugų teikėjams, t. y. iš viso už tris pažeidimus – 111 951 000 EUR.

(1) Judriojo plačiajuosčio ryšio paslauga – paslauga, kuria galutiniams naudotojams suteikiama prieiga prie interneto naudojant didelio ekrano įrenginius (pavyzdžiui, nešiojamąjį kompiuterį, tinklinuką ar planšetinį kompiuterį) nesusiejant jos su konkrečia vieta (t. y. kelyje (angl. on the go arba on the move) per išorinius specialius modulius (pavyzdžiui, kompiuterio korteles, USB modemus ar fizinius raktus su SIM technologija) arba per vidaus (įmontuotus) modulius (pavyzdžiui, kompiuterius, nešiojamuosius kompiuterius ar planšetinius kompiuterius su įterptuoju jungiamumu). Pavienės judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugos – judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugų abonementai (tarifų planai), kuriuos buvo galima įsigyti atskirai nuo kitų judriojo ryšio paslaugų, t. y. jie nebuvo įtraukti į paketą ar rinkinį.

(2) Judriojo ryšio telefonijos duomenų paslaugos skiriasi nuo judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugų – tai yra paslaugos, kuriomis naudodamiesi galutiniai naudotojai gali prisijungti prie interneto nebūdami konkrečioje vietoje, naudodami tą patį judriojo ryšio telefonijos abonementą / įrenginį kaip balso ir SMS / MMS paslaugoms.

(3) Bendroji marža – marža tarp didmeninės sąnaudų kainos ir galutinės grandies mažmeninės kainos, kurią prieš atsižvelgdama į galutinės grandies mažmeninę kainą taiko dominuojanti įmonė.