ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
9.

ELPA teismo ir Europos bendrijos teismų praktikoje (9), taip pat Institucijos ir Europos Komisijos sprendimuose dažnai sprendžiamas klausimas, ar tam tikros priemonės priskiriamos valstybės pagalbai. Be to, Institucija priėmė išsamias gaires dėl daugybės sudėtingų klausimų, tokių kaip privataus investuotojo principo (10) ir privataus kreditoriaus kriterijaus (11) taikymas, aplinkybės, kurioms esant valstybės garantijos turi būti laikomos valstybės pagalba (12), valstybės žemės pardavimo tvarka (13), eksporto kredito draudimas (14), tiesioginis verslo apmokestinimas (15), rizikos kapitalo investicijos (16) ir valstybės pagalba moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai bei naujovių diegimui (17). Be to, į EEE susitarimą įtrauktas Komisijos reglamentas dėl de minimis ribos neviršijančios pagalbos (18). ELPA teismo ir Europos Teisingumo Teismo praktika, Institucijos gairės ir ankstesni sprendimai gali suteikti vertingos pagalbos nacionaliniams teismams ir potencialiems ieškovams dėl valstybės pagalbos sąvokos reikšmės.
5.

Direktyvos turi būti perkeltos į EEE valstybių nacionalinę teisinę sistemą neginčytinos teisinės galios aktais ir laikantis tokio konkretumo, tikslumo ir aiškumo, kad būtų įvykdytas teisinio tikrumo reikalavimas. Be to, nacionaliniai teismai nacionalinės teisės aktus turi aiškinti taip, kad jie atitiktų EEE teisės aktus. Pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 34 straipsnį Teismas turi jurisdikciją teikti patariamąją nuomonę dėl EEE susitarimo išaiškinimo, jeigu to prašo nacionaliniai teismai. Teismui priėmus sprendimą, prašymą pateikęs teismas nacionalinės teisės aktus turi aiškinti atsižvelgdamas į ELPA Teismo išaiškintus veiksnius. Tais atvejais, kai atitinkamo nacionalinės teisės išaiškinimo nepakanka rezultatui, kurio siekiama atitinkama EEE norma, pasiekti, tas klausimas gali būti iškeltas ELPA Teisme taikant Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo 31 straipsnyje nustatytą procedūrą.
Pavadinimas (ir (arba) potencialių pagalbos gavėjų pavadinimas)

:
(18)

Be to, pripažindama, kad dabartinės išskirtinės rinkos normos nėra pagrįsta atitinkama orientacinė norma, kuria remiantis būtų galima nustatyti teisingą atlygio už kapitalą lygį, Institucija laikosi nuomonės, kad ELPA valstybėms taikant kapitalo atkūrimo priemones reikėtų atsižvelgti į nepakankamai įvertintą iki krizės buvusią riziką. Neatsižvelgus į šiuos dalykus, atlygio už valstybės lėšas normomis būtų suteiktas netinkamas konkurencinis pranašumas gavėjams ir galiausiai dėl to būtų išstumtas per privatų sektorių vykdomas kapitalo atkūrimas.
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 100/2

Leidimas teikti valstybės pagalbą pagal EEE susitarimo 61 straipsnį ir Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį

ELPA priežiūros institucijos sprendimas neprieštarauti

(2006/C 100/02)

Priėmimo data: 2005 m. lapkričio 30 d

ELPA valstybė: Norvegija

Pagalbos Nr: Byla 57702

Pavadinimas: Didesniu aplinkosaugos veiksmingumu pasižyminčių (Gassnova) dujų technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros schema

Tikslas: Pagrindinis schemos tikslas — skatinti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą anglies dvideginio surinkimu ir saugojimu pasižyminčių dujų jėgainių srityje siekiant sumažinti tokių jėgainių išmetamą CO2 kiekį

Teisinis pagrindas: Decision No 352 to the Storting (2002-2003), Decision No 69 to the Storting (2003-2004), Proposition No 250 to the Storting (2003-2004), decision No 549, Budget resolution No 9 to the Storting (2004-2005) from the Committee for Energy and Environment, Royal decree of 17.12.2004 concerning the establishment and decision on by-laws and authority for the administrative agency Gassnova, and Regulation on amendments to Regulation of 16.12.1977, No 14 and Regulation of 16.12.1977, No 15

Biudžetas/trukmė: Pagalbos schemai finansuoti skiriami 2 mlrd. Norvegijos kronų (apytiksliai 253 mln. EUR) iš specialaus fondo gaunamų metinių dividendų. Metiniai fondo dividendai sudaro 91,8 mln. Norvegijos kronų (apytiksliai 12 mln. EUR). Schemos trukmė yra dešimt metų

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti tinklalapyje, adresu:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregister
Teisinis pagrindas

Transfers to Troms fylkeskommune over the State Budget (St. prp. No 1 2004-2005), post No 551.61 and 551.60
3.

Jei, kaip nurodyta 2 klausime, draudėjas sąskaitas faktūras pirma turi pateikti savo gyvenamosios vietos valstybės įstaigai: a) ar tai taip pat taikoma apdraustajam, kuris jau kelerius metus gavo išmokų pagal sutartinius santykius, ar tai, kad socialinio draudimo schema remiasi 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, prieštarauja geros valios principui? b) Ar socialinio draudimo schema turi teisę, remdamasi 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, reikalauti apdraustojo asmens atlyginti išlaidas dėl to, kad anksčiau jos suteiktas draudimas viršijo reglamente nustatytą lygį, tai yra buvo mokamos tokios išmokos, kurios neturi būti mokamos pagal to reglamento taisykles, ar reikalavimas atlyginti išlaidas prieštarauja geros valios principui? c) Ar, atsižvelgiant į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, tai, kad socialinio draudimo schemos išmokos mokamos nepateikus sąskaitų faktūrų per gyvenamosios vietos socialinio draudimo įstaigą, suteikia teisę draudėjui ateityje taip pat gauti išmokas nereikalaujant pateikti sąskaitų faktūrų per gyvenamosios vietos socialinio draudimo įstaigą?
C 378/8

Teismo sprendimas

2019 m. rugpjūčio 1 d

byloje E-7/18

Fosen-Linjen AS, kurios reikalavimus palaiko Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO)

prieš

AtB AS

(Viešieji pirkimai – Direktyva 89/665/EEB – Ieškinys dėl netektų pajamų atlyginimo – Pažeidimo sunkumas – Ekvivalentiškumo ir veiksmingumo principai)

(2019/C 378/07)

Byloje E-7/18 Fosen-Linjen AS, kurios reikalavimus palaiko Norvegijos pramonininkų konfederacija (Næringslivets Hovedorganisasjon), prieš AtB AS dėl Norvegijos Aukščiausiojo Teismo (Norges Høyesterett) PRAŠYMO Teismui pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 34 straipsnį išaiškinti 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/665/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su peržiūros procedūrų taikymu sudarant viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis, derinimo, visų pirma jos 2 straipsnio 1 dalies c punktą, Teismas, kurį sudaro pirmininkas Pállis Hreinssonas (pranešėjas) ir teisėjai Berndas Hammermannas ir Ola Mestadas (ad hoc teisėjas), 2019 m. rugpjūčio 1 d. priėmė sprendimą, kurio rezoliucinė dalis yra tokia:

Pagal 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvos 89/665/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su peržiūros procedūrų taikymu sudarant viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis, derinimo 2 straipsnio 1 dalies c punktą savaime nepakanka bet kokio viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimo, kad asmenų, kurie dėl pažeidimo patyrė žalą, naudai būtų priteista atlyginti netektas pajamas.
—

No.21-058 Scheduled Air Service in Iceland – Concession in Air routes for Vegagerdin/The Icelandic Road and Coastal Administration (IRCA)
c)

Išlaidos pastatams, infrastruktūrai ir žemei, kurie naudojami projektui per jo vykdymo laikotarpį, įsigyti (statyti). Kai šios išlaidos nustatomos atsižvelgiant į komercinę perdavimo vertę arba į faktines kapitalo sąnaudas, priešingai nusidėvėjimo išlaidoms, žemės, pastatų arba infrastruktūros likutinė vertė turėtų būti išskaičiuojama iš trūkstamo finansavimo ex ante arba ex post.
(278)

Be to, Institucija nurodo, kad susigrąžinamai nesuderinamai naujai pagalbai nustatomas 10 metų senaties laikotarpis, skaičiuojamas iki to momento, kai Institucija pirmą kartą ėmėsi veiksmų. Šiuo atveju Institucija pirmą kartą ėmėsi veiksmų 2011 m. lapkričio 10 d., kai nusiuntė prašymą Norvegijos valdžios institucijoms pateikti informacijos (79). Institucija nustatė, kad nesuderinama nauja pagalba buvo teikiama 2004–2014 m. Taigi, reikia susigrąžinti visą nesuderinamą tuo laikotarpiu teiktą pagalbą.
1)

Valstybės pagalbos gairių 14 skyriaus, pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai galiojimas pratęstas iki 2006 m. gruodžio 31 d. Valstybės pagalbos gairių 14.9 skirsnio 2 dalis išdėstoma taip: „Šios gairės taikomas iki 2006 m. gruodžio 31 d.“. Valstybės pagalbos gairių 14 skyriaus 1 išnaša išdėstoma taip: „Šis skyrius pakeistas 2002 m. liepos 26 d. ir 2005 m. lapkričio 30 d. Kolegijos sprendimais. Skyrius atitinka Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai programą (OL C 45, 1996 2 17, p. 5) su pakeitimais, padarytais 1998 m. vasario 13 d. (OL C 48, 1998 2 13, p. 2), 2002 m. gegužės 8 d. (OL C 111, 2002 5 8, p. 3) ir 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatais.“.
C 197/36

2019 m. vasario 26 d. įmonės Nettbuss AS ieškinys įmonei Konkurrenten.no AS

(Byla E-1/17 – Bylinėjimosi išlaidos)

(2019/C 197/08)

Įmonė Nettbuss AS, kuriai atstovauja Camilla Borna Fossem (Advokatfirmaet Schjødt AS, Ruseløkkveien 14, NO-0201 Oslo, Norvegija), 2019 m. vasario 26 d. ELPA teisme pareiškė ieškinį įmonei Konkurrenten.no AS.

Ieškovė prašo Teismo priimti tokią nutartį:

1. Nurodyti įmonei Konkurrenten.no AS sumokėti įmonei Nettbuss AS442 125 NOK (arba šios sumos ekvivalentą eurais) ir atitinkamą palūkanų normą.

Teisinės ir faktinės aplinkybės ir pagrindai, kuriais grindžiamas ieškinys:

— 2017 m. sausio 11 d.Konkurrenten.no AS pareiškė ieškinį ELPA teisme dėl 2015 m. gegužės 7 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 179/15/COL. ELPA priežiūros institucijos sprendimas darė tiesioginį poveikį ir ieškovei, todėl ji pateikė prašymą įtraukti ją į bylą E-1/17 Konkurrenten.no AS prieš ELPA priežiūros instituciją. 2017 m. liepos 12 d. Pirmininko nutartimi ieškovė buvo įtraukta į bylą.

— ELPA Teismo procedūros reglamento 70 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Jeigu dėl atlygintinų išlaidų kyla ginčas, Teismas, gavęs suinteresuotosios šalies prašymą ir išklausęs kitą šalį, sprendžia priimdamas nutartį.“
1.

Pripažįsta, kad Islandija neįvykdė įsipareigojimų pagal EEE susitarimo I priedo I skyriaus 7.1 dalies 9b ir 9c punktuose nurodytus teisės aktus, visų pirma: a) pagal 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002, iš dalies pakeisto ir suderinto su EEE susitarimu to susitarimo I priede nurodytomis konkrečiomis ir sektorinėmis adaptacijomis, 4 straipsnio 3 dalį – taikyti oficialios kontrolės sistemą, kad tikrintų, ar atitinkami veiklos vykdytojai vykdo Reglamento Nr. 1069/2009 reikalavimus dėl šalutinių gyvūninių produktų šalinimo; b) pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 4 straipsnio 4 dalies b punktą – užtikrinti, kad jos teritorijoje veiktų tinkama sistema, padedanti užtikrinti, kad šalutiniai gyvūniniai produktai būtų šalinami pagal tą reglamentą, ir c) pagal 2011 m. vasario 25 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011, kuriuo įgyvendinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės, ir Tarybos direktyva 97/78/EB dėl tam tikrų mėginių ir priemonių, kuriems netaikomi veterinariniai tikrinimai pasienyje pagal tą direktyvą, iš dalies pakeisto ir suderinto su EEE susitarimu to susitarimo I priede nurodytomis konkrečiomis ir sektorinėmis adaptacijomis, 32 straipsnio 1 dalį – imtis būtinų priemonių kontroliuoti, ar atitinkami veiklos vykdytojai laikosi savo įsipareigojimų dėl šalutinių gyvūninių produktų šalinimo, neužkirtusi kelio: — tiesioginiam kritusių gyvulių, 3 kategorijos skerdyklų atliekų ir naminės skerdienos atliekų šalinimui patvirtintuose sąvartynuose Islandijoje be išankstinio perdirbimo ir — kritusių gyvulių bei naminės skerdienos atliekų (įskaitant 1 kategorijos nurodytą pavojingą medžiagą) užkasimui vietoje nesilaikant Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 19 ar 20 straipsnyje nustatytų sąlygų, abiem atvejais pažeisdama Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 12, 13 ir 14 straipsnius.
Adresas, kuriuo galima gauti su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus

2016 m. birželio 2 d. ES oficialiajame leidinyje Nr. C 195 ir EEE priede Nr. 31 paskelbti su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai tam tikriems maršrutams panaikinami. 2020 m. birželio 4 d. ES oficialiajame leidinyje Nr. C 185 ir EEE priede Nr. 37 paskelbti su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai tam tikram maršrutui (Haštadas / Narvikas–Budė (ir atvirkščiai)) panaikinami. 2021 m. balandžio 15 d. ES oficialiajame leidinyje Nr. C 132 ir EEE priede Nr. 27 paskelbti su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai tam tikriems maršrutams (Stokmarknesas–Budė (ir atvirkščiai)) panaikinami. Norvegijos transporto ministerija Rasti dokumentą – regjeringen.no
(57)

Pareiškėjas taip pat teigė, kad sutarčių skyrimo viešojo autobusų transporto paslaugoms teikti rinkai būdingos mažos kliūtys į ją patekti ir plėstis, šią išvadą patvirtino ir Norvegijos konkurencijos institucijos įvertinimo rezultatai (71). Ši išvada buvo grindžiama tuo, kad pagal sutartis su viešojo transporto institucijomis gaunamos pajamos yra stabilios ir prognozuojamos ir lengva gauti reikiamą informaciją ir naudotis infrastruktūra, nes viešojo transporto institucijos suteikia reikiamą infrastruktūrą, išskyrus autobusus (72). Be to, ankstesnio atitinkamos sutarties turėtojo darbuotojai turi teisę pereiti pas naują sutarties turėtoją. Be to, kadangi viešojo transporto institucijų rengiamų konkursų specifikacijose paprastai reikalaujama naujo autobusų parko, galimi nauji operatoriai autobusų įsigijimo sąnaudų požiūriu neatsiduria blogesnėje padėtyje (73).
64.

Be to, dėl per menkų galimybių gauti būtinos techninės informacijos nepriklausomų veiklos vykdytojų rinkos padėtis gali pablogėti, o dėl to gali nukentėti vartotojai, nes labai sumažėtų atsarginių dalių pasirinkimas, padidėtų remonto ir techninės priežiūros paslaugų kainos, sumažėtų remonto dirbtuvių pasirinkimas ir galbūt kiltų saugumo problemų. Tokiomis aplinkybėmis veiksmingumas, kurio paprastai gali būti tikimasi iš įgaliotojo remonto ir dalių platinimo susitarimų, negalėtų būti didesnis už šį antikonkurencinį poveikį, taigi tokie susitarimai galiausiai nebegalėtų atitikti 53 straipsnio 3 dalyje nustatytų sąlygų.
1)

Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 71 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktis prieštarauja nacionalinių teisės aktų nuostatoms, pagal kurias teisė gauti bedarbystės išmokas priklauso nuo faktinio buvimo atitinkamoje EEE narėje. Tokia nuostata negali būti taikoma asmenims, išvardytiems to reglamento 71 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje: a) tai nėra svarbu atsakant į klausimą, ar bedarbis gyvena šalyje netoli valstybės, kurioje dirbo paskiausiai; b) be to, pagrindinės bylos atsakovo aplinkybėmis, taikant 71 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktį, nėra labai svarbu, kad bedarbis registruotųsi kaip darbo ieškantis asmuo ir teiktų prašymą bedarbystės išmokoms gauti valstybėje, kurioje gyvena.
(20)

Islandijos teigimu, nagrinėjamos garantijos yra išieškojimo garantijos, kurios neturi konkrečios vertės įmonei „Landsvirkjun“. Galimybė iš valstybės išieškoti lėšas yra tik teorinė. Islandija tvirtina, kad įmonė „Landsvirkjun“ sudaro išvestinių finansinių priemonių sandorius tik apsidraudimo tikslais, t. y. siekdama sumažinti įmonės „Landsvirkjun“ finansinę riziką, kylančią dėl pagrindinių finansinių sandorių. To reikalauja valstybė kaip savininkė ir įmonės „Landsvirkjun“ direktorių valdybos nustatyta rizikos valdymo politika. Be to, Islandija tvirtina, kad įmonė „Landsvirkjun“ sudaro išvestinių finansinių priemonių sandorius be valstybės garantijos tokiomis sąlygomis, kurios yra tapačios garantuotų sandorių sąlygoms.
(37)

Remiantis pareiškėju, yra atskira siuntų ir prekių paskirstymo įmonėms Norvegijoje, garantuojant pristatymą per dieną iki nustatytos valandos, rinka. Tokios pareiškėjo nurodytos skubaus pristatymo paslaugos, kaip pristatymo per 1 dieną arba per parą paslaugos, sudaro atskirą nuo įprastų B2B paslaugų, kurias teikiant įsipareigojama pristatyti kitą dieną po pietų, rinką. Skubaus siuntų pristatymo per vieną dieną ir (arba) parą paslaugos yra du–tris kartus brangesnės, nei standartinės arba neskubios B2B paslaugos (37).
(42)

Regioninės pagalbos gairėse ir Gairėse dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti nėra jokių apribojimų, kad pagalbos veiklai teikimas priklausytų nuo jos gavėjo buvimo vietos, jei tik numatytasis pagalbos poveikis patiriamas tame regione, kuriam skirta pagalba. Be to, sprendžiant iš Europos Komisijos ir Institucijos praktikos tiek dėl pagalbos veiklai, tiek dėl pagalbos pradedant veiklą iš regioninių oro uostų, atitinkamai remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu ir EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, pagalbą veiklai leidžiama teikti be jokių apribojimų dėl jos gavėjo buvimo vietos.
Teisinis pagrindas

Parliamentary decision of 16 June 2006, based on proposition from the Ministry of Trade and Industry in St.prp. nr. 66 (2005-2006)
Teisinis pagrindas

Decision No 352 to the Storting (2002-2003), Decision No 69 to the Storting (2003-2004), Proposition No 250 to the Storting (2003-2004), decision No 549, Budget resolution No 9 to the Storting (2004-2005) from the Committee for Energy and Environment, Royal decree of 17.12.2004 concerning the establishment and decision on by-laws and authority for the administrative agency Gassnova, and Regulation on amendments to Regulation of 16.12.1977, No 14 and Regulation of 16.12.1977, No 15.
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 304/36

Leidimas teikti valstybės pagalbą pagal EEE susitarimo 61 straipsnį bei Institucijos ir Teismo susitarimo 3 Protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį

ELPA priežiūros institucijos sprendimas neprieštarauti

(2005/C 304/14)

Priėmimo data:

ELPA valstybė: Norvegija

Pagalbos Nr.: Byla Nr. 56573

Pavadinimas: Norvegijos jūrinių laivų registre esančių laivų išmetamų azoto oksidų kiekio mažinimo programa

Tikslas: Pagrindinis programos tikslas — aplinkos apsauga mažinant laivų išmetamų NOx kiekį. Ji skirta palengvinti azoto oksido kiekio mažinimo priemonių finansavimą, įskaitant naujų laivų variklių pirkimą

Teisinis pagrindas: Parliament decision nr 124 of 9 December 2003 (in case nr 2, published in the Parliament journal (Stortingstidende) page 1046-1053, 1071-1073), proposed by The Standing Committee on Business and Industry 3 December 2003 (Proposed decision IV of Innst.S.nr.71 (2003-2004))

Biudžetas ir trukmė: 500 mln. NOK paskoloms ir 75 mln. NOK palūkanų subsidijoms. Programa galios iki 2005 m. gruodžio 31 d.

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregister