ELPA valstybių nuolatinio komiteto rekomendacija Nr. 1/2020/SC dėl 2020 m. lapkričio 5 d. Norvegijos pranešimo dėl sisteminės rizikos rezervo taikymo pagal Direktyvos 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuri EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019 įtraukta į EEE susitarimą, 133 straipsnį

(2021/C 65/06)

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIS KOMITETAS,

kadangi:

1. 2020 m. lapkričio 5 d. Norvegijos finansų ministerija (Finansdepartmentet) (toliau – Ministerija), kuri yra nacionalinė paskirtoji institucija, atsakinga už sisteminės rizikos rezervo (toliau – SRR) taikymą, kaip nurodyta Direktyvos 2013/36/ES, kuri EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019 įtraukta į EEE susitarimą, 133 straipsnyje, pranešė ELPA nuolatiniam komitetui apie ketinimą padidinti dabartinį SRR, taikomą vidaus pozicijoms (toliau – pranešimas);

2. šiuo metu visoms Norvegijos kredito įstaigų pozicijoms taikomas 3 proc. SRR, išskyrus dvi sisteminės svarbos įstaigas, kurių visoms pozicijoms taikomas 5 proc. SRR. Priemonė, apie kurią pranešta, yra 4,5 proc. SRR ir ji bus taikoma visų Norvegijoje veiklos leidimą gavusių kredito įstaigų, įskaitant penkias kitose Sąjungos valstybėse narėse įsteigtų patronuojančiųjų bendrovių patronuojamąsias įmones, vidaus pozicijoms. Rezervas skirtas sisteminei rizikai Norvegijoje valdyti ir šalies finansiniam stabilumui skatinti apsaugant finansų sistemos atsparumą, taip pat užtikrinant, kad bankai nuolat turėtų pakankamai kapitalo, atsižvelgiant į didelę Norvegijos ilgalaikę sisteminę riziką. Be to, Ministerija taip pat pranešė apie ketinimą nustatyti rezervą dviem kredito įstaigoms, priskiriamoms kitoms sisteminės svarbos įstaigoms (O-SII) pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį. Vienos įstaigos rezervas sudarys 2 proc., kitos – 1 proc.;

3. SRR, apie kurį pranešta, būtų taikomas nuo 2020 m. gruodžio 31 d. visoms kredito įstaigoms, išskyrus kredito įstaigas, kurios netaiko pažangaus vidaus reitingais pagrįsto metodo, nes joms būtų nustatytas pereinamasis laikotarpis, kuriuo dabartinis visų pozicijų rezervas ir toliau būtų 3 proc. iki 2022 m. gruodžio 31 d. Ministerija priemonę vertins iš naujo kas dvejus metus;

4. kadangi priemonė, apie kurią pranešta, taikoma ir patronuojančiųjų įmonių, įsteigtų kitose EEE valstybėse, patronuojamosioms įmonėms, taikoma Kapitalo reikalavimų direktyvos (KRD IV) 133 straipsnio 14 dalies trečioje pastraipoje aprašyta procedūra, kuri suderinta EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019. Todėl Ministerija, kaip paskirtoji institucija, atsakinga už SRR taikymą, praneša apie savo ketinimą atitinkamoms kitų EEE valstybių institucijoms, taip pat ELPA valstybių nuolatiniam komitetui ir Europos sisteminės rizikos valdybai (ESRV). Per vieną mėnesį nuo pranešimo Nuolatinis komitetas ir ESRV pateikia rekomendaciją dėl priemonių, kurių buvo imtasi;

5. SRR siekiama mažinti ilgalaikę struktūrinę sisteminę Norvegijos finansų sistemos riziką. Ši rizika kyla daugiausia dėl vis dažnesnių ir stipresnių sukrėtimų pačioje sistemoje, Norvegijos bankų sektoriuje ir realiojoje ekonomikoje;

6. pagrįsdama pranešimą, Ministerija pažymi, kad ilgalaikė struktūrinė sisteminė rizika Norvegijoje yra palyginti didelė. Šį aukštą sisteminės rizikos lygį lemia tai, kad Norvegijos įstaigos turi panašias finansavimo struktūras ir yra labai priklausomos nuo didmeninio finansavimo (48 proc. jų finansavimo, įskaitant užsienio didmeninį finansavimą), todėl jos yra pažeidžiamos dėl neramumų rinkoje. Be to, jos turi tarpusavio sąsajų, įskaitant dėl kryžminio padengtųjų obligacijų valdymo, ir turi panašių bei koncentruotų pozicijų nekilnojamojo turto rinkose. Pavyzdžiui, maždaug 60 proc. viso Norvegijos kredito įstaigų skolinimo sudaro skolinimas nekilnojamojo turto (gyvenamosios ir komercinės paskirties) veiklai. Tokiomis aplinkybėmis ekonomikos sutrikdymas yra stipresnis, nes gali smarkiai paveikti kelias kredito įstaigas tiek tuo pačiu metu, tiek tuo pačiu būdu. Šį rizikos didėjimo potencialą dar labiau pagrindžia Norvegijos bankų pasirinkti panašūs verslo modeliai ir tarpusavio sąsajos dėl kryžminio padengtųjų obligacijų valdymo;

7. Ministerija atkreipė dėmesį į tai, kad didelės tiek gyvenamosios, tiek komercinės paskirties nekilnojamojo turto kainos ir didelės namų ūkių skolos Norvegijoje yra vienas pagrindinių Norvegijos finansų sistemos pažeidžiamumo aspektų, kurių atsiranda dėl realiosios ekonomikos. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad namų ūkių įsiskolinimas Norvegijoje, palyginti su disponuojamosiomis pajamomis, ilgą laiką yra palyginti didelis, o tai vėlgi kelia sisteminę riziką bankų sektoriuje. Riziką, kuri kyla dėl to, kad Norvegijos namų ūkiai didelę savo pajamų dalį panaudoja skoloms aptarnauti, dar labiau sustiprina tai, kad daugumos Norvegijos hipotekos paskolų palūkanų normos yra kintamosios, todėl net ir nedideli sutrikimai gali labai sutrikdyti skolų aptarnavimą. Dėl komercinės paskirties nekilnojamojo turto rizikos pozicijų per ankstesnes krizes ne tik buvo patirti vieni didžiausių nuostolių Norvegijos bankų sistemoje, bet ir atsirado mokumo problemų bankų sektoriuje. Nuolatinis komitetas taip pat pažymi, kad 2019 m. birželio mėn. ESRV įspėjime Norvegijos valdžios institucijoms nurodė, jog Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriaus pažeidžiamumas yra finansinio stabilumo sisteminės rizikos šaltinis ir šį pažeidžiamumą reikia mažinti (1);

8. Ministerija atkreipė dėmesį į tai, kad kredito įstaigos taip pat veikia Norvegijos ekonomikoje, kuriai būdingas gana homogeniškas įmonių sektorius, kuris yra itin priklausomas nuo naftos sektoriaus. Kadangi naftos sektorius sukuria 17 proc. BVP ir 40 proc. viso šalies eksporto, sumažėjusių naftos kainų ar sumažėjusios pasaulinės paklausos galimybė kelia didelę riziką visai ekonomikai. Ši rizika pastaraisiais metais iš dalies mažinama investuojant naftos sektoriaus pelną į vertybinius popierius tarptautinėse finansų rinkose. Tačiau COVID-19 pandemija ir besitęsiantis perėjimas prie žalesnės ekonomikos gali padidinti tiek trumpalaikį, tiek ilgalaikį spaudimą šiam sistemiškai svarbiam sektoriui. Toks spaudimas gali daryti poveikį kitiems sektoriams, turintiems įtakos kredito įstaigoms. Šiuo atžvilgiu Nuolatinis komitetas pažymi, kad Norges Bank 2020 m. Finansinio stabilumo ataskaitoje teigiama, jog „Norvegijos naftos sektorius, ypač naftos paslaugų įmonės, kelia riziką bankams, o bankai per pastaruosius penkerius metus patyrė didelių nuostolių skolindami šiam sektoriui“ (2);

9. Ministerijos teigimu, Norvegijos bankų sektoriaus dydis, svarba ir koncentracija didina sisteminę riziką Norvegijos ekonomikoje. Pirma, bankų sektoriaus dydis, palyginti su BVP, yra reikšmingas ir sudaro maždaug 225 proc. 2019 m. BVP. Antra, bankų sektorius yra labai svarbus ekonomikos finansavimui, nes užtikrina daugiau nei 80 proc. bendrojo vidaus skolinimo ne finansų sektoriui. Trečia, bankų sektoriuje yra didelė koncentracija, o penki didžiausi bankai išduoda 56 proc. visų paskolų šalyje;

10. vertindamas Ministerijos argumentus, Nuolatinis komitetas atkreipė dėmesį į Tarptautinio valiutos fondo (TVF) pateiktą 2020 m. Norvegijos finansų sistemos stabilumo vertinimą (3). Kaip ir Ministerijos atliktame pagrindinių problemų, susijusių su didele sistemine rizika, vertinime, TVF ataskaitoje pripažįstama, kad didelės Norvegijos bankų šalies nekilnojamojo turto (tiek gyvenamosios, tiek komercinės paskirties) pozicijos ir didmeninis finansavimas yra vienas pagrindinių pažeidžiamumo aspektų. TVF taip pat pažymi, kad bankų sektoriaus tarpusavio sąsajos gali reikšmingai padidinti sukrėtimus, o dėl staigaus ekonomikos augimo sulėtėjimo gali suprastėti skolininkų skolos aptarnavimo pajėgumai. Dėl priklausomybės nuo naftos rinkos TVF pažymi, kad staigaus perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos poveikis gali būti didelis, atsižvelgiant į Norvegijos priklausomybę nuo naftos gavybos ir eksporto;

11. atsižvelgdama į Norvegijos bankų sektoriaus struktūrą ir jame kylančią riziką, kaip apibūdinta pirmiau, Ministerija mano, jog yra svarbu, kad kredito įstaigos apskritai sugebėtų padengti nuostolius, kurie gali atsirasti dėl didelių tiek finansų sistemos, tiek realiosios ekonomikos sukrėtimų ir sutrikdymų. Ji daro išvadą, kad 4,5 proc. SRR, taikomas pozicijoms Norvegijoje, yra tinkamiausia priemonė Norvegijoje kylančiai didelei neciklinei sisteminei rizikai mažinti;

12. vertindamas Ministerijos išvadą, Nuolatinis komitetas pažymi, kad iš Norvegijos institucijų atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis matyti, kad aplinkybėmis, kurių tikimybė yra maža, bet nėra nereali, daugelis įstaigų turėtų nepakankamai bendro 1 lygio nuosavo kapitalo, palyginti su bendrojo kapitalo ir rezervo reikalavimais. Naujausias testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, kurį Norges Bank ir Finanstilsynet (Finansų priežiūros institucija) atliko atitinkamai 2019 m. lapkričio mėn. ir 2020 m. birželio mėn., grindžiamas dideliu tarptautiniu nuosmukiu ir gerokai didesniais rizikos priedais, kurie turi rimtų pasekmių Norvegijos ekonomikai. Iš Finansų priežiūros institucijos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis matyti, kad nepalankiausių sąlygų laikotarpiu praktiškai visų 20 didžiausių bankų grupių bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo rodiklis neatitiktų bendro 1 lygio nuosavo kapitalo bendrojo reikalavimo, įskaitant rezervo reikalavimus ir 2 ramsčio reikalavimą. Be to, 48 iš 84 kitų Norvegijos kredito įstaigų neatitiktų bendrųjų kapitalo reikalavimų;

13. Nuolatinis komitetas taip pat pažymi, kad Ministerija tikisi, jog netaikant priemonės, apie kurią pranešta, būsimas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis atskleistų didesnį kapitalo pakankamumo sumažėjimą, o institucijos būtų priverstos pasinaudoti didesne bendro rezervo dalimi, kad galėtų tęsti skolinimo veiklą. Todėl sumažėtų bankų sistemos atsparumas nustatytai ilgalaikei sisteminei rizikai. Jei vidaus pozicijoms bus nustatytas 4,5 proc. SRR reikalavimas, tai leistų išlaikyti tinkamą kapitalizaciją, atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, ir nereikėtų reikšmingai didinti didesnėms įstaigoms taikomų reikalavimų, palyginti su jų dydžiu iki 2020 m. Šiuo atžvilgiu Ministerija taip pat pažymi, kad yra keletas aspektų, kurių neatspindi testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai, todėl gali būti nepakankamai įvertinti galimi kredito įstaigų nuostoliai. Pavyzdžiui, daroma prielaida, kad nepalankiausių sąlygų laikotarpiais kredito įstaigos ir toliau galės gauti didmeninį finansavimą. Be to, Ministerija pažymi, kad testuojant nepalankiausiomis sąlygomis nustatyti sukaupti nuostoliai yra mažesni už faktinius kredito įstaigų nuostolius per 1988–1992 m. Norvegijos bankų krizę. Ministerija taip pat tvirtina, kad bendrieji reikalavimai, sietini su 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervu vidaus pozicijoms, taip pat tikrai neviršija socialiai optimalių reikalavimų įverčių ribų (4);

14. atidžiai apsvarstęs Ministerijos pateiktus įrodymus, įskaitant Norvegijos institucijų atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, taip pat istorinius duomenis apie praeityje įvykusias dideles krizes Norvegijoje, Nuolatinis komitetas laikosi nuomonės, kad gali būti laikoma, jog 4,5 proc. SRR vidaus pozicijoms yra tinkamas nustatytai sisteminei rizikai, keliančiai grėsmę Norvegijos finansų sistemos stabilumui, mažinti. Be to, Nuolatinis komitetas mano, kad dabartinėmis sąlygomis toks kapitalo dydis, kuris pasiekiamas taikant 4,5 proc. SRR, yra būtinas norint išlaikyti bankų sistemų atsparumą nustatytai sisteminei rizikai. Šiuo klausimu Nuolatinis komitetas pažymi, kad TVF vykdomoji valdyba, atlikusi 2020 m. rugpjūčio mėn. Norvegijos finansų sistemos stabilumo vertinimą, padarė išvadą, kad „[v]aldžios institucijos turėtų imtis atsargumo priemonių, kad nesumažėtų kapitalo reikalavimai“ (5);

15. vertindamas priemonės veiksmingumą ir proporcingumą, Nuolatinis komitetas atkreipia dėmesį į Ministerijos nuomonę, kad 4,5 proc. SRR reikalavimas, taikomas pozicijoms Norvegijoje, veiksmingai prisidės prie Norvegijos įstaigų atsparumo ir pajėgumo padengti nuostolius tiek, kiek yra būtina, atsižvelgiant į sisteminės rizikos intensyvumą. Kapitalo reikalavimų reglamento ir Kapitalo reikalavimų direktyvos (KRR ir KRD IV) sistema neseniai įtraukta į EEE susitarimą ir, rengdamasi Norvegijos sistemą suderinti su dabartine sistema, Ministerija įvertino SRR reikalavimo apimtį ir kalibravimą ir padarė išvadą, kad sisteminė rizika bus veiksmingiausiai mažinama nustačius 4,5 proc. reikalavimą tik vidaus pozicijoms. Tai ne tik pagerina priemonės tikslo ir sandaros suderinamumą, bet ir atitinka KRR ir KRD IV sistemos nuostatas, kuriomis sudaromos sąlygos vidaus rezervo normų abipusiškumui;

16. Ministerija mano, kad didesniems Norvegijos bankams, sudarantiems daugiau nei pusę šalies bankų sistemos, taikoma 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervo norma vidaus pozicijoms yra beveik lygiavertė ankstesnei 3 proc. rezervo normai, kuri buvo taikoma visoms pozicijoms pagal realius kapitalo reikalavimus. Jų vertinimu, ji proporcinga ne tik galimiems nuostoliams dėl Norvegijos finansų sistemos struktūrinės rizikos, bet ir tos rizikos intensyvumui bei priimtinai rizikai, numanomai pagal jos ankstesnius sprendimus dėl rezervo. Be to, verta atkreipti dėmesį į tai, kad dabartinė 3 proc. rezervo norma visoms pozicijoms buvo kalibruojama tada, kai buvo taikoma susitarimo „Bazelis I“ apatinė riba ir nebuvo jokio MVĮ rėmimo koeficiento. Nesant susitarimo „Bazelis I“ apatinės ribos ir taikant MVĮ rėmimo koeficientą, ankstesnė sisteminės rizikos rezervo norma, Ministerijos teigimu, tikriausiai būtų buvusi nustatyta didesnė, atsižvelgiant į sisteminės rizikos dydį. Remdamasi ankstesnių krizių patirtimi ir testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais, Ministerija nusprendė, kad bendrasis kapitalo ir rezervo reikalavimas yra proporcingas bendrajai finansų sistemos rizikai. Atitinkamai bendrasis reikalavimas turėtų ir toliau būti maždaug iki 2020 m. taikyto dydžio, nes sisteminės rizikos intensyvumas yra panašus į buvusį 2013 m., o tai pateisintų nustatytą 4,5 proc. SRR normą;

17. Ministerijos teigimu, dėl COVID-19 pandemijos Norvegijos finansų sistemos struktūriniai ypatumai iš esmės nepakito, o Norvegijos kredito įstaigos ir toliau visiškai atitiko kapitalo ir rezervo reikalavimus ir buvo pajėgios toliau skolinti namų ūkiams ir įmonėms COVID-19 pandemijos metu. Kita vertus, 2020 m. kovo mėn. Ministerija, imdamasi trumpalaikių reagavimo į galimą COVID-19 pandemijos poveikį priemonių, sumažino anticiklinio rezervo normą nuo 2,5 proc. iki 1 proc.;

18. atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, Nuolatinis komitetas laikosi nuomonės, kad nagrinėjama priemonė yra veiksminga ir proporcinga, nes padeda mažinti nustatytą ilgalaikę struktūrinę riziką Norvegijos bankų sektoriuje. Nuolatinis komitetas pažymi, kad aiškiausi šios išvados įrodymai atsispindi Norvegijos valdžios institucijų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatuose, iš kurių matyti, kad priemonėmis bus veiksmingai skatinamas finansinis stabilumas Norvegijoje, nes Norvegijos kredito įstaigos turės tiek kapitalo, kiek reikia jų dabartiniams nuostolių padengimo pajėgumams išlaikyti. Pritardamas šiai išvadai dėl priemonės proporcingumo, Nuolatinis komitetas pažymi, kad tai reiškia, jog faktiškai Norvegijos kredito įstaigoms taikomi kapitalo reikalavimai reikšmingai nepadidės. Kapitalo reikalavimai, taikomi kelioms kitose EEE valstybėse narėse įsteigtų patronuojančiųjų bendrovių patronuojamosioms įmonėms, padidės beveik 1,5 procentinio punkto, tačiau Nuolatinis komitetas pažymi, kad, Ministerijos teigimu, šių kredito įstaigų kapitalo dydis viršija reikalavimus, kuriuos lemia Norvegijos pozicijoms taikoma 4,5 proc. SRR norma. Ministerija pripažįsta, kad kai kurioms Norvegijos kredito įstaigoms gali tekti šiek tiek padidinti savo kapitalo pakankamumo rodiklį, kad jos ne tik atitiktų bendruosius 1 ir 2 ramsčio reikalavimus, bet ir išlaikytų valdymo rezervą. Kita vertus, pereinamuoju laikotarpiu iki 2022 m. gruodžio 31 d., skirtu bankams, kurie netaiko pažangaus vidaus reitingais pagrįsto metodo, turėtų būti užtikrinta, kad dėl SRR reikalavimo pokyčių nepagrįstai nepadidėtų kapitalo reikalavimai kredito įstaigoms, kurioms susitarimo „Bazelis I“ apatinės ribos panaikinimas neturi reikšmingos įtakos, o jų 2 ramsčio reikalavimus gali tekti kalibruoti iš naujo, kai po pereinamojo laikotarpio joms bus taikomas didesnis SRR. Šis metodas turėtų sumažinti galimus iškraipymus dėl priemonės, apie kurią pranešta, ir užtikrinti, kad bet koks neigiamas poveikis šalies bankams ir jų skolinimo pajėgumams išliktų nedidelis;

19. Nuolatinis komitetas taip pat išnagrinėjo Ministerijos motyvus, dėl kurių atsisakyta kitų Direktyvoje 2013/36/ES arba Reglamente (ES) Nr. 575/2013 (išskyrus to reglamento 458 ir 459 straipsnius) numatytų priemonių, jeigu jų būtų imtasi atskirai arba jas derinant, nustatytai makroprudencinei ar sisteminei rizikai mažinti, atsižvelgiant į tų priemonių santykinį veiksmingumą;

20. Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 straipsnyje nustatytas leidimas kompetentingoms institucijoms nustatyti aukštesnes kredito įstaigų, taikančių standartizuotą metodą, nekilnojamojo turto pozicijų rizikos koeficientų vertes, pagrįstas finansinio stabilumo aspektais, ankstesne nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų nuostolių patirtimi ir nekilnojamojo turto rinkų raidos perspektyvomis. Ministerija mano, kad Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pozicijoms taikomas 35 proc. rizikos koeficientas yra pakankamas įstaigoms, taikančioms standartizuotą metodą. Remiantis šio straipsnio 2 dalimi, komercinės paskirties nekilnojamojo turto pozicijoms jau nustatyti didesni rizikos koeficientai, svyruojantys nuo 100 proc. iki 150 proc., priklausomai nuo sandorio šalies reitingo;

21. pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 164 straipsnį, prireikus, remdamosi finansinio stabilumo aspektais ir nekilnojamojo turto rinkų raidos perspektyvomis, kompetentingos institucijos gali nustatyti didesnes jų teritorijoje esančiu nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų svertinio nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo vidurkio minimalias vertes. Nuo 2014 m. gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Norvegijoje užtikrintoms mažmeninėms pozicijoms taikoma didesnė 20 proc. nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo apatinė riba, siekiant mažinti netikrumą, susijusį su vidaus kredito rizikos modeliais;

22. Nuolatinis komitetas pažymi, kad Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 ir 164 straipsniais iš dalies jau buvo remtasi siekiant mažinti tam tikrą riziką. Jis taip pat pažymi, kad priemone, apie kurią pranešta, ketinama pašalinti ilgalaikę sisteminę riziką, kuri yra didesnio masto nei konkretūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai, kuriems galima taikyti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 ir 164 straipsnius. Ši sisteminė rizika yra panašios kredito įstaigų finansavimo struktūros, jų tarpusavio sąsajos ir panašios bei koncentruotos pozicijos nekilnojamojo turto rinkose, taip pat tai, kad Norvegijos ekonomikos įmonių sektoriuje nėra didelės įvairovės, o namų ūkių įsiskolinimo lygis yra aukštas;

23. kai kompetentinga institucija nustato, kad kredito įstaigos, kurių rizikos profilis yra panašus, yra arba gali būti veikiamos panašios rizikos arba kelia panašią riziką finansų sistemai, šiuo metu pagal Direktyvos 2013/36/ES 103 straipsnį ji gali panašiu arba identišku būdu taikyti priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą (SREP). Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnyje numatyti priežiūros įgaliojimai, kuriais kompetentinga institucija gali naudotis taikydama tos direktyvos 103 straipsnį, įskaitant reikalavimus turėti papildomų nuosavų lėšų. Ministerija teigia, kad konkrečioms įstaigoms taikomi 2 ramsčio reikalavimai pagal Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnį turėtų būti pritaikomi pagal kiekvienos įstaigos specifiką ir tokie reikalavimai gali būti taikomi tam tikriems struktūrinės sisteminės rizikos elementams, tačiau tik tada, jei rizika nėra bendrosios bankų sistemos ypatybės. Pagrįsdama šią nuomonę, ji mano, kad Direktyvoje (ES) 2019/878 paaiškinta, jog dėl konkrečioms įstaigoms taikomų 2 ramsčio reikalavimų pobūdžio jie neturėtų būti taikomi sisteminei rizikai mažinti. Nuolatinis komitetas pažymi, kad 2 ramsčio priemonės iš tikrųjų visų pirma yra skirtos konkrečios įstaigos rizikai mažinti ir taip pat yra ne tokios skaidrios kaip sisteminės rizikos rezervas;

24. Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnyje įtvirtinta pareiga paskirtosioms institucijoms nustatyti kitas sisteminės svarbos įstaigas (O-SII) ir nustatyti arba patikslinti šių įstaigų O-SII rezervą. Ministerija atskirai pranešė apie ketinimą nustatyti dviejų sisteminės svarbos įstaigų O-SII rezervus. Ji mano, kad šie rezervai papildo venas kitą, nes O-SII rezervais mažinama dalis sisteminės svarbos įstaigų koncentracijos rizikos, o sisteminės rizikos rezervas skirtas kitai ilgalaikei neciklinei sisteminei rizikai mažinti. Ministerijos teigimu, nemažai kitų kredito įstaigų yra pakankamai didelės, kad galėtų padidinti sisteminę riziką Norvegijos bankų sektoriuje, tačiau per mažos, kad Ministerija galėtų jas individualiai priskirti šalies sisteminės svarbos įstaigų kategorijai. Nuolatinis komitetas mano, kad Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnis nėra skirtas visų rūšių ilgalaikei neciklinei sisteminei ar makroprudencinei rizikai mažinti. O-SII rezervas nebūtų tinkama priemonė ilgalaikei neciklinei sisteminei ar makroprudencinei rizikai, darančiai įtaką visam bankų sektoriui, mažinti;

25. Direktyvos 2013/36/ES 136 straipsnyje nurodytas anticiklinis rezervas taikomas visoms tam tikroje jurisdikcijoje esančioms nefinansinėms privataus sektoriaus pozicijoms. Ministerija tvirtina, kad anticiklinis rezervas yra skirtas kitokiai sisteminei rizikai, atsirandančiai dėl finansų sistemos cikliškumo, mažinti. Nuolatinis komitetas sutinka su šiuo vertinimu;

26. išnagrinėjęs Ministerijos pateiktus argumentus, Nuolatinis komitetas pritaria Ministerijai, kad esamos Direktyvoje 2013/36/ES arba Reglamente (ES) Nr. 575/2013 (išskyrus to reglamento 458 ir 459 straipsnius) nurodytos priemonės, taikomos atskirai arba jas derinant, būtų santykinai mažiau veiksmingos pakankamai ir tinkamai mažinant nustatytą riziką;

27. dėl galimo poveikio vidaus rinkai Nuolatinis komitetas pažymi, kad nėra jokių požymių, jog priemonė, apie kurią pranešta, turėtų neproporcingą poveikį penkioms kredito įstaigų, įsteigtų kitose EEE valstybėse, patronuojamosioms įmonėms. Be to, siekdama sumažinti galimą SRR netaikymą užsienio įstaigoms, kurios Norvegijoje vykdo veiklą per filialus, Ministerija ketina prašyti SRR abipusiškumo visų EEE įstaigų, kurios turi pozicijų Norvegijoje, atžvilgiu. Nuolatinis komitetas mano, kad tai yra svarbu, atsižvelgiant į palyginti stiprų kitų Šiaurės šalių bankų vaidmenį Norvegijos skolinimo rinkoje, siekiant užkirsti kelią reglamentavimo arbitražui ir SRR taikymo vengimui per filialus. Siekiant skatinti tarpvalstybinį finansinį stabilumą ir užtikrinti tinkamą prudencinę svarbių finansų įstaigų, veikiančių Šiaurės ir Baltijos šalių regione, filialų priežiūrą, pasirašyti konkretūs susitarimo memorandumai (6). Nuolatinis komitetas pažymi, kad abipusiškumo prašymą ir didesnius kapitalo reikalavimus, kurie būtų taikomi užsienio kredito įstaigoms, įvertins ESRV, kai Ministerija kreipsis su prašymu ESRV savo nariams rekomenduoti priemonę taikyti abipusiškai;

28. atsižvelgdamas į stiprias tarpusavio sąsajas su kitų Šiaurės šalių finansų sistemomis, Nuolatinis komitetas tikisi, kad priemone, apie kurią pranešta, bus prisidedama prie finansinio stabilumo tiek, kiek bus galima išvengti abipusiškumo arbitražo ir SRR taikymo vengimo, abipusiškai taikant priemonę, apie kurią pranešta, reikšmingoms užsienio kredito įstaigų pozicijoms Norvegijos rinkoje, įskaitant bet kokių svarbių užsienio bankų filialų veiklą;

29. atsižvelgdamas į visus pirmiau minėtus veiksnius, kaip reikalaujama pagal KRD IV 133 straipsnį, peržiūrėjęs pranešimą su Norvegija ir pasikonsultavęs su atitinkamomis šio proceso šalimis, ELPA nuolatinis komitetas daro išvadą, kad 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervas vidaus pozicijoms nedaro neproporcingo neigiamo poveikio visai Norvegijos finansų sistemai ar jos daliai arba visos EEE finansų sistemai. Jis taip pat nėra kliūtis tinkamam vidaus rinkos veikimui ar juo nesukuriama tokia kliūtis,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1. Sisteminės rizikos rezervas, apie kurį lapkričio 5 d. pranešė Norvegijos finansų ministerija (Finansdepartmentet) pagal Direktyvos 2013/36/ES, kuri suderinta Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2019, 133 straipsnio 11 dalį, yra pagrįstas, tinkamas, proporcingas ir veiksmingas sisteminei rizikai, kuriai jis skirtas, mažinti. ELPA valstybių nuolatinis komitetas taip pat pažymi, kad: a) nustatytos sisteminės ar makroprudencinės rizikos mastas kelia tokio pobūdžio grėsmę Norvegijos finansų sistemos stabilumui, kad numatoma 4,5 proc. sisteminės rizikos rezervo norma vidaus pozicijoms yra pagrįsta; b) tikėtina, kad priemonė, apie kurią pranešta, bus veiksminga ir tinkama, kad proporcingai sumažintų riziką; c) kitos Direktyvoje 2013/36/ES arba Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nurodytos makroprudencinės priemonės, taikomos atskirai arba jas derinant, būtų santykinai mažiau veiksmingos, kad pakankamai ir tinkamai sumažintų nustatytą riziką; d) priemonė, apie kurią pranešta, įskaitant jos taikymą patronuojamosioms įmonėms, kurių patronuojančiosios įmonės įsteigtos kitose EEE valstybėse, neturi neproporcingo neigiamo poveikio Norvegijos ar visos EEE finansų sistemai ir nėra kliūtis tinkamam vidaus rinkos veikimui.

2. ELPA valstybių nuolatinis komitetas nerekomenduoja jokių priemonės, apie kurią pranešta, pakeitimų, atsižvelgiant į jos poveikį kitose EEE valstybėse įsteigtų kredito įstaigų patronuojamosioms įmonėms.

Priimta Briuselyje 2020 m. gruodžio 4 d. Nuolatinio komiteto vardu Pirmininkė Sabine MONAUNI Generalinis sekretorius Henri GÉTAZ

(1) Žr.https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/warnings/esrb.warning190923_no_warning~d3e4f2c135.en.pdf?4cf3e3031aa71bffaa0bd97a66b311ac.

(2) Norges Bank (2020), Financial Stability Report, p. 52.

(3) International Monetary Fund (2020), Financial System Stability Assessment for Norway, IMF Country Report no. 20/259, August.

(4) Basel Committee on Banking Supervision (2019), The costs and benefits of bank capital – a review of the literature, Working Paper 37, June.

(5) International Monetary Fund (2020), Financial System Stability Assessment for Norway, IMF Country Report no. 20/259, August, p. 2.

(6) Žrhttps://www.regjeringen.no/contentassets/ff0c28c162ca43f39b585d7c9f94dab5/nbsg-mou_2018.pdf