ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS Nr. 83/19/COL

2019 m. lapkričio 28 d.

dėl „Trondheim Spektrum“ (Norvegija) [2020/413]

ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 ir 62 straipsnius,

atsižvelgdama į EEE susitarimo 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį,

atsižvelgdama į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolą, ypač į jo I dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II dalies 7 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Institucijos sprendimą Nr. 195/04/COL (su pakeitimais),

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I. FAKTAI

1. PROCEDŪRA

1.1. PIRMAS SKUNDAS

(1) 2017 m. kovo 14 d. Institucija gavo skundą (1), kuriame nurodyta, kad Trondheimo savivaldybė (toliau – savivaldybė) suteikė neteisėtą valstybės pagalbą įmonei „Trondheim Spektrum AS“ (toliau – TS). Šiai įmonei priklauso Trondheime (Norvegija) esantis daugiafunkcis sporto kompleksas „Trondheim Spektrum“ ir jį šį kompleksą eksploatuoja. 2017 m. kovo 27 d. raštu Institucija suteikė galimybę Norvegijos valdžios institucijoms pateikti pastabas dėl skundo (2). Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2017 m. birželio 2 d. raštu (3).

1.2. ANTRAS SKUNDAS

(2) 2017 m. liepos 27 d. Institucija gavo antrą skundą (4), kuriame taip pat buvo tvirtinama, kad savivaldybė suteikė neteisėtą valstybės pagalbą įmonei TS. 2017 m. rugpjūčio 24 d. raštu Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti pastabas (5). Tame pačiame rašte Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos, susijusios su jų atsakymu į pirmą skundą. 2017 m. rugsėjo 1 d. raštu Institucija persiuntė Norvegijos valdžios institucijoms antrame skunde pateiktą papildomą informaciją (6).

(3) 2017 m. rugsėjo 20 d. raštu Norvegijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl antro skundo ir pridėjo Institucijos prašomą su pirmu skundu susijusią informaciją (7). 2017 m. rugsėjo 29 d. byla buvo išsamiau aptarta per Osle vykusį bendrą metinį susitikimą. Aptarimo rezultatai apibendrinti po susitikimo parengtame rašte (8).

1.3. PRAŠYMAS PATEIKTI INFORMACIJĄ

(4) 2017 m. spalio 20 d. Institucija Norvegijos valdžios institucijoms nusiuntė prašymą pateikti informaciją (9). 2017 m. lapkričio 22 d. Norvegijos valdžios institucijos ir Institucija surengė vaizdo konferenciją prašymui pateikti informaciją aptarti. Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2017 m. gruodžio 8 d. raštu (10).

1.4. PAPILDOMA ANTRO SKUNDO PATEIKĖJO PATEIKTA INFORMACIJA

(5) 2017 m. rugsėjo 19 d. antro skundo pateikėjas pateikė daugiau informacijos (11). 2017 m. lapkričio 6 d. antro skundo pateikėjas pateikė papildomos informacijos (12). 2017 m. lapkričio 9 d. Institucija informavo Norvegijos valdžios institucijas apie iš vieno iš skundo pateikėjų gautą papildomą informaciją (13). 2017 m. lapkričio 22 d. ir gruodžio 13 d. Norvegijos valdžios institucijos ir Institucija aptarė bylą vaizdo konferencijoje. 2017 m. gruodžio 1 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė Institucijai išsamesnės informacijos (14).

(6) 2018 m. spalio 26 d. antro skundo pateikėjas pateikė daugiau papildomos informacijos (15).

1.5. VĖLESNIS PRAŠYMAS PATEIKTI INFORMACIJĄ

(7) 2018 m. sausio 16 d. Institucija nusiuntė Norvegijos valdžios institucijoms prašymą pateikti informaciją (16); jos savo atsakymus pateikė 2018 m. vasario 1 d. ir 5 d. raštais (17).

1.6. PRANEŠIMAS APIE 2019 M. NUOMOS SUTARTĮ

(8) 2018 m. lapkričio 29 d. (18) Norvegijos valdžios institucijos pranešė apie nuomos sutartį (toliau – 2019 m. nuomos sutartis), turinčią įsigalioti 2019 m. gruodžio 1 d.2019 m. sausio 28 d. raštu Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2019 m. vasario 21 d. raštu (19).

(9) 2019 m. kovo 13 d. Norvegijos valdžios institucijos ir Institucija aptarė bylą vaizdo konferencijoje. Po susitikimo Norvegijos valdžios institucijos pateikė daugiau informacijos (20). 2019 m. kovo 18 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos (21). 2019 m. birželio 11 d., liepos 15 d. ir spalio 18 d. Norvegijos valdžios institucijos ir Institucija aptarė bylą vaizdo konferencijoje.

1.7. PRANEŠIMAS PAGAL BBIR APIE KAPITALO PADIDINIMĄ

(10) 2018 m. gruodžio 10 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė pranešimą (22) pagal BBIR (23) apie įmonei TS suteiktą ad hoc pagalbą, kurią sudarė kapitalo padidinimas 55 mln. Norvegijos kronų (NOK) dydžio suma (maždaug 5,68 mln. EUR), ir nurodė, kad šiai priemonei taikoma bendroji išimtis.

1.8. OFICIALI TYRIMO PROCEDŪRA

(11) Sprendimu Nr. 32/19/COL (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą) Institucija inicijavo oficialią tyrimo procedūrą. 2019 m. gegužės 2 d. raštu (24) Norvegijos valdžios institucijos paprašė pratęsti 2019 m. gegužės 20 d. terminą, iki kurio turėjo būti pateiktos pastabos, visi dokumentai, informacija ir duomenys, reikalingi priemonėms įvertinti. 2019 m. gegužės 10 d. raštu (25) Institucija sutiko pratęsti terminą iki 2019 m. birželio 20 d.2019 m. birželio 19 d. Norvegijos valdžios institucijos paprašė dar kartą pratęsti terminą iki 2019 m. rugpjūčio 30 d., ir 2019 m. birželio 20 d. Institucija sutiko pratęsti terminą (26).

(12) Į sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Norvegijos valdžios institucijos sureagavo 2019 m. rugpjūčio 30 d. raštu (27).

(13) 2019 m. gegužės 23 d. sprendimas pradėti tyrimo procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir EEE priede (28). Pastabas Institucijai pateikė viena suinteresuotoji šalis – vienas iš skundo pateikėjų. 2019 m. birželio 27 d. raštu (29) Institucija persiuntė šias pastabas Norvegijos valdžios institucijoms ir suteikė galimybę į jas atsakyti. 2019 m. rugpjūčio 30 d. raštu (30) Norvegijos valdžios institucijos atsakė į suinteresuotųjų šalių pastabas.

2. PAGRINDINIAI FAKTAI

(14) Savivaldybės tikslas – suteikti Trondheimo gyventojams patalpas, kuriose jie galėtų užsiimti sporto ir laisvalaikio veikla. Komplekse „Trondheim Spektrum“ vyksta maži ir dideli sporto ir kitokio pobūdžio renginiai, pavyzdžiui, koncertai, prekybos mugės ir kongresai. Pavyzdžiui, komplekse „Trondheim Spektrum“ vyks 2020 m. Europos moterų ir vyrų rankinio čempionatas.

(15) 2004 m. savivaldybė oficialiai įtvirtino principą, kad patalpos savivaldybės sporto klubams suteikiamos nemokamai. Taip sukuriamos palankesnės sąlygos vaikams ir jaunimui dalyvauti sporto veikloje, neatsižvelgiant į konkrečios šeimos pajamų lygį.

(16) Kad galėtų įgyvendinti tikslą suteikti savo gyventojams patalpas sporto veiklai, savivaldybė ne tik nuosavybės teise turi ir eksploatuoja keletą sportui skirtų patalpų, bet ir nuomojasi trečiosioms šalims priklausančias ir jų eksploatuojamas patalpas. Savivaldybė perka pajėgumus iš įmonės TS, nuosavas patalpas turinčių sporto klubų, kitų valstybės institucijų (pavyzdžiui, tokiuose pastatuose kaip vidurinės mokyklos), taip pat (tačiau labai nedaug) iš privačių objektų.

(17) Savivaldybė nuomojasi pajėgumus iš tokių objektų pagal specialias nuomos sutartis, tada visi pajėgumai nemokamai paskirstomi sporto klubams. Pajėgumus skirstyti pavesta vietos Sporto tarybai (Idrettsrådet), kuri yra Norvegijos sporto konfederacijos (Norges idrettsforbund) organizacinės struktūros dalis.

(18) Visus pajėgumus administruoja vietos Sporto taryba. Sporto taryba yra sudariusi komitetą, kuriam pavesta skirstyti savivaldybės suteiktus pajėgumus. Komitetas paskirsto naudojimosi patalpomis valandas pagal Sporto tarybos parengtas gaires.

(19) Įmonei TS nuosavybės teise priklauso daugiafunkcis Trondheimo centre esantis kompleksas „Trondheim Spektrum“ ir įmonė šį kompleksą eksploatuoja. Komplekse yra aštuonios daugiafunkcės salės. Vietos sporto klubai naudojasi salėmis sporto treniruotėms, jose vyksta maži ir dideli sporto ir kitokio pobūdžio renginiai, pavyzdžiui, koncertai, prekybos mugės ir kongresai.

(20) Įmonės TS istorija prasidėjo 1961 m., įsteigus įmonę „Nidarøhallen“ Trondheimo sporto ir parodų rūmų statybos darbams vykdyti ir jiems eksploatuoti. 2002 m. birželio 5 d. įmonės pavadinimas buvo pakeistas į „Trondheim Sprektrum AS“.

(21) Savivaldybė buvo ir tebėra pagrindinė įmonės TS akcininkė. Šiuo metu savivaldybei priklauso 99,68 % įmonės akcijų (31).

(22) Pirmosios komplekso dalies (A ir B salių) statyba baigta 1963 m. Kompleksas plėstas keturis kartus: 1971 m. (C salė), 1980 m. (G salė), 1988 m. (D ir E/H salės) ir 2000 m. (F salė).

(23) Nuo 2017 m. vasaros kompleksas „Trondheim Spektrum“ iš esmės renovuojamas ir plečiamas.

(24) Savivaldybė nuomojasi pajėgumus iš įmonės TS ir perduoda juos Sporto tarybai. Pagal nuomos sutartį komplekso „Trondheim Spektrum“ patalpos daugiausia naudojamos jaunimo sporto veiklai, kuri vyksta nuo rugsėjo iki gegužės mėn. (32). Rugsėjo–gegužės mėn. ir likusią metų dalį nepanaudotus pajėgumus įmonė TS nuomoja kitai sporto veiklai, prekybos mugėms, koncertams ir pan. renginiams. Įmonė TS komplekse rengia įvairias muges, įskaitant kasmetinę žuvininkystės mugę. Įmonė TS dar gauna pajamų iš kiosko, kavinės ir restorano veiklos.

(25) Pagal būsimo laikotarpio verslo planą įmonė TS numato gauti panašias pajamas iš nuomos sutarties su savivaldybe bei iš kitos veiklos ir kad tų pajamų santykinė dalis bus maždaug tokia pati kaip ankstesniais laikotarpiais (33).

3. PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

3.1. ESAMOS PAGALBOS PRIEMONĖS

(26) Sprendimas pradėti tyrimo procedūrą yra susijęs su keletu įmonei TS skirtomis įtariamos valstybės pagalbos priemonių. Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Institucija nevertino priemonių, kurios, jeigu būtų pripažintos pagalba, būtų laikomos esama pagalba, kaip nurodyta ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 Protokolo II dalies 1 straipsnio b punkte (toliau – Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolas), pobūdžio. Todėl šiame sprendime šios priemonės nenagrinėjamos. Šios atitinkamos priemonės yra: i) savivaldybės paskola (1 priemonė), ii) savivaldybės garantija (2 priemonė), iii) nuomos sutartys (3 priemonė) ir iv) pagalba, suteikta pagal Žaidimų fondo schemą (8 priemonė) (34).

3.2. ĮTARIAMOS PAGALBOS PRIEMONĖS

(27) Kaip nurodyta sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 120 punkte, per oficialią tyrimo procedūrą nagrinėtos šios priemonės: — 4 priemonė (iš dalies) – įmonės TS ir savivaldybės 2007–2017 m. sudarytos nuomos sutartys; — 5 priemonė – įmonės TS ir savivaldybės 2019 m. sudaryta nauja nuomos sutartis (apie ją buvo pranešta); — 6 priemonė – kapitalo padidinimas, susijęs su naujomis ir nenumatytomis komplekso „Trondheim Spektrum“ plėtros ir renovacijos išlaidomis; — 7 priemonė – infrastruktūros išlaidų finansavimas; — 9 priemonė – netiesioginė garantija, suteikta pagal banko „Nordea“ ir įmonės TS paskolos sutartį.

(28) Šios priemonės išsamiau aprašytos sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 4 skirsnyje.

3.3. 4 PRIEMONĖ. 1999–2017 M. SUDARYTOS NUOMOS SUTARTYS

(29) Didžioji komplekso „Trondheim Spektrum“ pajėgumų dalis tradiciškai naudojama sporto klubų veiklai pagal įmonės TS ir savivaldybės sudarytas nuomos sutartis. Savivaldybė nuomojasi komplekso patalpas nuo pat jo atidarymo 1963 m. Savivaldybė už komplekso „Trondheim Spektrum“ patalpų nuomą nuo 1990 iki 2002 m. mokėjo maždaug po 12 mln. NOK per metus.

(30) Skundo pateikėjai teigia, kad nuomos mokestis yra didesnis už rinkos kainą. Tai yra, pagal nuomos sutartis labiau paisoma įmonės TS poreikių, o ne to, kokie pajėgumai yra reikalingi savivaldybei. Skundo pateikėjai tvirtina, kad nuomos mokestis visais atvejais buvo nustatytas ne įprastines rinkos sąlygas atitinkančiomis derybomis, bet jį vienašališkai nustatė savivaldybės taryba.

(31) Pasak Norvegijos valdžios institucijų, nuomos mokestis, kurį savivaldybė moka įmonei TS, atitinka rinkos sąlygas, taigi jis nelaikytinas valstybės pagalba. Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad, jeigu Institucija padarytų priešingą išvadą, bet kuriuo atveju bet kokia nauja pagalba būtų suderinama su EEE susitarimo veikimu.

(32) Iki sprendimo pradėti tyrimo procedūrą vykusios procedūros metu Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad nuomos sutartys yra esamos pagalbos schemos dalis. Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Institucija laikėsi preliminarios pozicijos, kad 1999–2017 m. sudarytomis nuomos sutartimis valstybės pagalba nebuvo teikiama. Norvegijos valdžios institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą Institucijos preliminariai pozicijai šiuo klausimu neprieštaravo.

(33) Pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo II dalies 15 straipsnio 1 dalį Institucijos įgaliojimams susigrąžinti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Senaties terminas pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kurią neteisėta pagalba skiriama jos gavėjui kaip individuali pagalba arba kaip pagalba pagal pagalbos schemą. Bet kuriuo veiksmu, kurio Institucija imasi dėl neteisėtos pagalbos, senaties terminas nutraukiamas (35).

(34) Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Institucija vertino tik tas nuomos sutartis, kurių senaties terminas nėra pasibaigęs (36). Institucija padarė išvadą, kad senaties terminas nutrūko 2017 m. kovo 27 d. (37).

(35) Taigi nuomos sutartys, kurių senaties terminas nėra pasibaigęs, yra: a) 2007–2008 m. nuomos sutartis; b) 2009–2010 m. nuomos sutartis ir c) 2011 m. nuomos sutartis (ji buvo kasmet pratęsiama).

(36) Tokia išvada padaryta dėl to, kad iš Norvegijos valdžios institucijų pateiktos informacijos matyti, jog nuomos sutartis įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d. (38), todėl, kadangi priešingų duomenų nėra, šią datą reikėtų laikyti pagalbos suteikimo pagal tą sutartį diena.

(37) Tačiau sprendime pradėti tyrimo procedūrą Institucija nurodė, kad jai nepakanka informacijos apie 2007 m. galiojusią nuomos sutartį, nes nuomos sutartis, kuri, Norvegijos valdžios institucijų teigimu, yra prieš 2007–2008 m. sutartį galiojusi sutartis, nustojo galioti 2006 m. gruodžio 31 d. Institucija taip pat neturėjo informacijos apie tai, kada 2007–2008 m. nuomos sutartis buvo pasirašyta ir ar pasirašymo data galėtų būti kurios nors pagalbos suteikimo pagal tą sutartį data.

(38) Norvegijos valdžios institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą nurodė, kad negali pateikti 2007 m. galiojusios nuomos sutarties, nes, kaip paaiškėjo, sutartis nebuvo sudaryta raštu. Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad nuoma buvo mokama pagal ankstesnio laikotarpio nuomos sutartį, taigi iš to matyti, kad sutartis buvo pratęsta nebyliu susitarimu pagal Norvegijos sutarčių teisės normas. Bet kuriuo atveju, iš Norvegijos valdžios institucijų pateiktos informacijos matyti, kokio dydžio nuomos mokestį savivaldybė mokėjo už tam tikrus pajėgumus.

(39) Institucija šiuo atžvilgiu papildomos informacijos neprašė, nes Norvegijos valdžios institucijos neprieštaravo Institucijos padarytai išvadai dėl senaties termino, be to, jos pateikė informaciją apie tai, kokia suma buvo sumokėta pagal nuomos sutartį. Taigi dokumentų trūkumas neturi įtakos šiame sprendime Institucijos pateiktam priemonės vertinimui.

3.4. 5 PRIEMONĖ. 2019 M. NUOMOS SUTARTIS. PRANEŠIMAS

(40) Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, Norvegijos valdžios institucijos pranešė apie 2019 m. nuomos sutartį. Įmonė TS ir savivaldybė sudarė naują nuomos sutartį ir numatė, kad ji įsigalios 2019 m. gruodžio 1 d. (39). Sutartis nustos galioti 2035 m. balandžio 30 d.

(41) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad ši nuomos sutartis grindžiama tokiais pačiais principais, kaip ir ankstesnės nuomos sutartys. Jos taip pat paaiškino, kad pagal naują nuomos sutartį sporto klubams suteikiama daug didesnių pajėgumų. Pagal naują nuomos sutartį patalpos per metus nuomojamos iš viso 16 848 valandas, o anksčiau – –12 500 valandų. Pagal naują nuomos sutartį valandinis nuomos įkainis padidėjo nuo maždaug 1 200 iki 1 700 NOK (nuo maždaug 124 iki 176 EUR). Nuomos įkainis padidintas dėl dviejų priežasčių. Pirma, anksčiau savivaldybės mokėtas nuomos mokestis buvo apskaičiuojamas pagal 1989 ir 1990 m. nustatytą įkainį ir nebuvo koreguojamas. Antra, dėl statybos išlaidų, patirtų siekiant, kad patalpomis būtų galima naudotis lanksčiau ir įvairių rūšių sporto veiklai, vieno kvadratinio metro patalpų eksploatavimo išlaidos labai viršijo esamų patalpų kvadratinio metro kainą.

(42) Abu skundo pateikėjai tvirtino, kad nuomos mokestis pagal naują nuomos sutartį viršija rinkos kainą, nes yra nustatytas vadovaujantis įmonės TS poreikiais, o ne savivaldybei reikalingais pajėgumais. Skundo pateikėjai teigia, kad nuomos mokestis nustatytas ne įprastines rinkos sąlygas atitinkančiomis derybomis, bet taip, kad būtų padengtos statybos išlaidos, patirtos plečiant kompleksą „Trondheim Spektrum“.

(43) Vienas iš skundo pateikėjų taip pat tvirtino, kad pagrindiniai plėtros ir renovacijos projekto išlaidų straipsniai yra susiję su kitai veiklai, nei ta, kuriai taikomos nuomos sutartys (pavyzdžiui, koncertams, profesionaliems sporto renginiams ir mugėms), keliamais reikalavimais. Vienas iš skundo pateikėjų teigia, kad dėl to išlaidos įvairiai veiklai paskirstytos neteisingai, nes sporto klubų poreikius buvo galima patenkinti patiriant mažesnių išlaidų.

(44) Pasak Norvegijos valdžios institucijų, nuomos mokestis, kurį savivaldybė moka įmonei TS pagal naują nuomos sutartį, atitinka rinkos sąlygas, taigi jis nelaikytinas valstybės pagalba. Jeigu Institucija negalėtų sutikti su tuo, kad pagal naują nuomos sutartį valstybės pagalba nebuvo teikiama, Norvegijos valdžios institucijos pranešė apie nuomos sutartį kaip apie pagalbą, kuri yra suderinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

3.5. 6 PRIEMONĖ. KAPITALO PADIDINIMAS, SUSIJĘS SU NAUJOMIS IR NENUMATYTOMIS IŠLAIDOMIS. BENDROJI IŠIMTIS

(45) Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, 2018 m. gruodžio 10 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė informaciją pagal BBIR (40) apie įmonei TS suteiktą ad hoc pagalbą, kurią sudarė kapitalo padidinimas 55 mln. NOK (maždaug 5,68 mln. EUR) suma. Norvegijos valdžios institucijos prisidėjo prie įmonės TS kapitalo padidinimo pagal BBIR 55 straipsnį.

(46) Visų pirma, 2018 m. pakoregavus projekto mastą, projekto biudžetas padidėjo nuo 536 mln. iki 591 mln. NOK (maždaug 61,05 mln. EUR) (41). Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad įmonė TS papildomų išlaidų iš turimų išteklių arba pasinaudodama papildomu rinkoje pritrauktu finansavimu padengti negali. Todėl 2018 m. liepos 6 d. įmonė kreipėsi dėl kapitalo padidinimo. Kapitalo injekcija skirta 2018 m. gruodžio 5 d.

(47) Pasak Norvegijos valdžios institucijų, papildomą 55 mln. NOK išlaidų sumą galima paskirstyti taip: — naujos išlaidos: projekto pakeitimas –40,5 mln. papildomų išlaidų; — nenumatytos išlaidos: biudžeto viršijimas 14,5 mln. NOK suma.

(48) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad įmonės TS skolintųjų lėšų dalis jau ir taip buvo labai didelė, todėl papildomoms išlaidoms padengti geriau buvo skirti papildomo kapitalo, o ne imti dar vieną paskolą. Taigi, finansavimą gauti rinkoje (kaip dar vieną paskolą) būtų buvę sunku. Todėl dėl reikalingo finansavimo įmonė TS kreipėsi į savo savininkus.

(49) Dauguma įmonės TS akcijų (apie 78 %) tuo metu priklausė savivaldybei, o kiti savininkai neparodė noro dalyvauti didinant kapitalą (42). Savivaldybei atitinkamai teko rinktis – suteikti papildomų lėšų, kad projektas būtų užbaigtas, arba susitaikyti su tuo, kad įmonė TS negalės užbaigti projekto pagal pakoreguotus galutinius planus, kurie buvo parengti jau pradėjus darbus pagal pradinį projektą.

(50) Pasak Norvegijos valdžios institucijų, savivaldybei, kuriai priklausė dauguma įmonės TS akcijų, kapitalo injekcija buvo naudinga dėl keleto priežasčių.

(51) Salėje papildomai įrengus 3 200 vietų, įmonė TS galės rengti didesnius renginius, dėl to kompleksas bus patrauklesnis renginių organizatoriams. Įmonė TS daro prielaidą, kad per metus ji galės surengti nuo keturių iki šešių didelių renginių. Be nuomos mokesčio, per didelius renginius uždirbama daugiau pajamų iš labai svarbiems asmenims skirtų paslaugų, maitinimo ir rūbinės paslaugų. Taigi, kompleksą išplėtus, įmonė TS greičiausiai gautų daug didesnes pajamas.

(52) Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad renovacijos darbai pradėti dar iki įmonei TS paprašant padidinti kapitalą. Kai detalieji projekto įgyvendinimo planai buvo baigti, darbai jau buvo įpusėję. Pradėti statybos darbus buvo skubama siekiant užtikrinti, kad projektas būtų užbaigtas laiku ir įmonės TS komplekse galėtų vykti 2020 m. Europos moterų ir vyrų rankinio čempionatas.

(53) Didelę dalį įmonės TS pajamų sudaro ne tik nuomos, bet ir bilietų pardavimo pajamos. Todėl įrengus papildomas 3 200 vietų pajamos iš bilietų pardavimo greičiausiai padidės, juolab kad išplėstame komplekse įmonė TS galės organizuoti tokius renginius kaip „Disney On Ice“.

(54) Išplėtimo alternatyva – per Europos rankinio čempionatą ir kitus didelius renginius įrengti laikinas sėdimąsias vietas. Sumontuoti ir išmontuoti laikinas sėdimąsias vietas užtruktų maždaug 11 dienų ir tuo laikotarpiu komplekse negalėtų vykti kiti sporto renginiai. Jeigu būtų įrengiamos laikinos sėdimosios vietos, įmonės TS pajamos sumažėtų.

(55) Sumažinti išlaidas ir padidinti efektyvumą padės didesnė keltuvo galia ir didesnės saugyklos. Kai keltuvas yra galingesnis, įrangą galima saugiai ir efektyviai nugabenti į įvairias komplekso vietas. Vien dėl efektyvumo įmonės kasdienės veiklos išlaidos greičiausiai sumažėtų. Alternatyvus sprendimas – įrangą pervežti stadione automobiliu. Nuspręsta, kad toks sprendimas yra brangus ir neefektyvus, ypač turint galvoje artėjančius čempionatus.

(56) Saugyklos reikalingos tam, kad būtų užtikrinta tinkama logistika ir efektyvus darbas per didelius renginius, įskaitant rankinio čempionatą. Valdyba taip pat įvertino, kad saugyklos patalpas galima nuomoti, pavyzdžiui, laikotarpiais tarp didelių renginių, o tai būtų dar vienas įmonės TS pajamų šaltinis.

(57) Galiausiai dėl susiklosčiusios padėties savivaldybė įgijo galimybę tapti quasi vienintele įmonės TS akcininke. Padidinus kapitalą (jį leista padidinti 2018 m. gruodžio 5 d.), savivaldybės akcijų paketas padidėjo iki 99,68 % (43). Turėdama daugiau kaip 99 % visų akcijų, savivaldybė gali nupirkti likusias akcijas net ir negavusi dabartinių smulkiųjų akcininkų sutikimo. Kaip vienintelė akcininkė, savivaldybė pagal Norvegijos akcinių bendrovių įstatymą (44) atsiduria palankioje padėtyje, nes gali vienašališkai spręsti, kaip įmonė TS turėtų veikti ateityje.

(58) Tai taip pat reiškia, kad savivaldybė gali nuspręsti pakeisti įmonės TS įstatus tam, kad įmonė galėtų priimti sprendimus be smulkiųjų akcininkų pritarimo. Todėl dėl kapitalo injekcijos savivaldybė atsidūrė tokioje padėtyje, kuri jai leidžia ilgainiui gauti nemažą grąžą iš investicijos arba kitu atveju būti vienintele komerciniu požiūriu patrauklios, šiuolaikiškos daugiafunkcės infrastruktūros akcijų savininke (45).

(59) Pagal priešingos padėties scenarijų savivaldybei būtų toliau priklausiusi dauguma įmonės akcijų, o įmonės turtas būtų komerciniu požiūriu ne toks patrauklus, infrastruktūra – mažiau pažangi, o ateities perspektyvos – atitinkamai ne tokios palankios (46).

(60) Vienas iš skundo pateikėjų tvirtino, kad kapitalo padidinimas atitinka ne visas BBIR I skyriuje nustatytas sąlygas.

3.6. 7 PRIEMONĖ. INFRASTRUKTŪROS IŠLAIDŲ FINANSAVIMAS

(61) 2017 m. kovo 14 d. miesto taryba patvirtino teritorijos, kurioje yra kompleksas „Trondheim Spektrum“, ir greta plytinčio parko bendrąjį planą. Šį procesą inicijavo įmonė TS, nes norėjo kompleksą išplėsti, paversti daugiafunkciu, kad jame būtų galima rengti koncertus, organizuoti didelius sporto renginius, taip pat padidinti jo pajėgumus, kad juos būtų galima naudoti sporto klubų veiklai, prekybos mugėms ir kongresams.

(62) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad teritorijos bendrasis planas yra komplekso „Trondheim Spektrum“ plėtros projekto pagrindas (47). Teritorijos bendrajame plane, įskaitant procedūrų aprašus (48) (norvegų kalba – rekkefølgekrav), nekilnojamojo turto plėtotojui nėra nustatyta jokių ekonominių įpareigojimų, tačiau jame numatoma, kaip bus naudojama su projektu susijusi teritorija, ir nurodoma, kokia (viešoji) infrastruktūra turi būti sukurta iki projekto įgyvendinimo pradžios (49).

(63) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad nekilnojamojo turto plėtojimo sutartys (tokios, kokias šiuo atveju sudarė savivaldybė ir įmonė TS) yra priemonė, padedanti nekilnojamojo turto plėtotojui ir savivaldybėms užtikrinti, kad būtų laikomasi teritorijos bendrajame plane ir procedūrų aprašuose (rekkefølgekrav), įskaitant aprašus, skirtus bendrosioms infrastruktūros priemonėms, nustatytų reikalavimų.

(64) Nekilnojamojo turto plėtojimo sutartyse gali būti (tačiau nebūtinai) išdėstytos nuostatos, pagal kurias dalis ekonominės naštos, susijusios su bendrosiomis infrastruktūros priemonėmis, tenka nekilnojamojo turto plėtotojui. Svarbu pažymėti, kad nekilnojamojo turto plėtojimo sutartys sudaromos savivaldybės ir nekilnojamojo turto plėtotojo derybomis (50).

(65) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad už bendrąsias infrastruktūros priemones atsako ne nekilnojamojo turto plėtotojas, bet savivaldybė. Be to, nei nekilnojamojo turto plėtotojas, nei savivaldybė nekilnojamojo turto plėtojimo sutarties sudaryti neprivalo (51).

(66) Tačiau, jeigu nekilnojamojo turto plėtojimo sutartis sudaroma, taikomi atitinkamuose teisės aktuose nustatyti apribojimai, susiję su tuo, kokias išlaidas nekilnojamojo turto plėtotojas gali būti įpareigotas padengti. Tokia tvarka grindžiama logika, kad galios pusiausvyra derybose ir sudarant susitarimą yra nevienoda ir kad savivaldybės padėtis yra palankesnė.

(67) Miesto taryba 1993 m. nusprendė laikytis principo, kad perduodamos visos išlaidos, o tai reiškia, kad statybos projektų vykdytojai turi padengti visas su savo projektais susijusias infrastruktūros išlaidas. Tačiau taikydama šį principą, savivaldybė turi atsižvelgti į Planavimo ir statybos įstatymo 17–3 straipsnio trečią dalį, kurioje reglamentuojama, kokios nuostatos turi būti įtrauktos į nekilnojamojo turto plėtojimo sutartį (52).

(68) Vienas iš skundo pateikėjų tvirtina, kad savivaldybė atleido įmonę TS nuo pareigos padengti infrastruktūros išlaidas, kurias nekilnojamojo turto plėtotojas, vykdydamas tokio pobūdžio statybos darbus, įprastai turėtų padengti pats, taigi tuo suteikė įmonei TS pranašumą.

(69) Infrastruktūros išlaidas, kurias (iš dalies) padengė savivaldybė, sudaro išlaidos, susijusios su: — vandens tiekimo ir nuotekų sistema Klostergatos gatvėje. — Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad vandens tiekimo ir nuotekų sistemą reikėjo keisti, nepriklausomai nuo komplekso „Trondheim Spektrum“ atnaujinimo; — šie darbai sutapo su komplekso „Trondheim Spektrum“ statybos darbais; — įmonė TS padengia 20 mln. NOK dalį. — tiltu, jungiančiu Nidarę ir Ileno bažnyčią. — Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad tiltas yra poilsio zonos ir tinklo dalis; — dabartinis tiltas yra pasenęs ir jį reikia renovuoti; — tiltas sujungs centrines miesto dalis, svarbias poilsio ir parko zonas, taigi bus naudingas visiems Trondheimo gyventojams ir lankytojams. — želdynais ir viešuoju parku. — Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad želdynai ir viešasis parkas turėtų būti patrauklios vietos, kuriose gyventojai galėtų užsiimti aktyvia veikla ir ilsėtis; — įmonė TS padengia 26 mln. NOK dalį.

3.7. 9 PRIEMONĖ. NETIESIOGINĖ GARANTIJA, SUTEIKTA PAGAL „NORDEA“ IR ĮMONĖS TS PASKOLOS SUTARTĮ

(70) 2017 m. gruodžio 11 d. įmonė TS pasirašė sutartį su „Nordea“ dėl 490 mln. NOK paskolos (53). „Nordea“ statybos laikotarpiu suteiks apyvartinio kapitalo. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad savivaldybė nėra paskolos sutarties šalis ir kad savivaldybei nenustatyta jokių sutartinių prievolių suteikti įmonei TS finansavimą arba kapitalo (54).

(71) Tačiau paskolos sutartyje išdėstytos tokios nuostatos (55): „Nordea“ skyrė nemažai svarbos tam, kad „Trondheim Spektrum AS“ ketina įmonėje įgyvendinti struktūrinius pokyčius arba imtis kitų priemonių, kuriomis būtų padidinta galimybė, kad Trondheimo savivaldybė, nepažeisdama įstatymų, prireikus galėtų suteikti bankui „Nordea“ garantiją, kuria bus sumažinta išlaidų viršijimo rizika.“ „Nordea“ taip pat skyrė daug svarbos Trondheimo savivaldybės valdomam akcijų paketo dydžiui ir vykdomosios valdybos 2015 m. birželio 25 d. sprendimui byloje Nr. 144/14, kurio antroje dalyje nurodyta, kad Trondheimo savivaldybė, kuriai priklauso dauguma įmonės „Trondheim Spektrum“ akcijų, yra pasirengusi prisiimti reikalingą finansinę atsakomybę, susijusią su komplekso „Trondheim Spektrum“ renovacija ir plėtojimu.“

(72) Šie teiginiai yra susiję su paskolos sutarties nuostata (dalyje „Kitos sąlygos“), kurioje dėstoma (56): „Rizika, kylanti dėl išlaidų viršijimo statybų laikotarpiu, kai kredito gavėjas pats jų padengti negali: „Trondheim Spektrum AS“ įgyvendins struktūrinius pokyčius arba imsis kitų priemonių, kad Trondheimo savivaldybė, nepažeisdama teisės aktų, prireikus galėtų suteikti bankui „Nordea“ garantiją.“

(73) Toje pačioje antraštinėje dalyje išdėstytose nuostatose nurodoma (57): „Su Trondheimo savivaldybe 2017 m. spalio 26 d. sudarytos nuomos sutartis negali būti keičiama ir (arba) jos apimtis negali būti siaurinama prieš tai negavus rašytinio „Nordea“ sutikimo.“

(74) Galiausiai paskolos sutarties antraštinėje dalyje „Nuosavybės struktūros pokytis. Privalomas paskolos grąžinimas prieš terminą“ (58) nurodoma (59): „Statybos paskolos sutartis sudaroma ir vykdoma su sąlyga, kad Trondheimo savivaldybei priklausys ne mažiau kaip 77,93 % kredito gavėjo akcijų ir akcijų nuosavybės struktūra nepasikeis. Jeigu akcijų nuosavybės struktūra pasikeistų prieš tai negavus rašytinio „Nordea“ sutikimo, statybos paskola ir visos negrąžintos sumos grąžinamos 11 punkte (statybos paskolos termino pabaiga anksčiau laiko) nustatyta tvarka.“

(75) Įmonė TS ir „Nordea“ buvo pasirašę paskolos sutartį jau anksčiau – 2017 m. liepos 27 d. Sutartyje buvo sąlyga, kad visas statybos laikotarpiu patirtas papildomas statybos išlaidas turėtų padengti įmonė TS arba savivaldybė. Paskolos sutartį drauge pasirašė ir miesto vykdomasis finansų direktorius. Sutartyje buvo išdėstytos nuostatos dėl savivaldybės atsakomybės už visus projekto išlaidų viršijimo atvejus, taip pat nustatytos savivaldybės prievolės dėl nuomos sutarties, kuri tuo metu dar nebuvo sudaryta (60).

(76) Vėliau buvo aiškinta, kad sutarties pasirašymas drauge prilygsta garantijai pagal Savivaldybių įstatymo (61) 51 straipsnį. Miesto savivaldybės administracija padarė išvadą, jog tam, kad garantija galiotų, reikalingas valstybės patvirtinimas. Dėl įvairių priežasčių garantija greičiausiai nebūtų buvusi patvirtinta, todėl miesto savivaldybės administracijos direktoriui buvo patarta nedelsiant informuoti „Nordea“, kad savivaldybė negali būti paskolos sutarties šalis. Sutartis pripažinta niekine. Todėl šią paskolos sutartį pasirašė įmonė TS ir „Nordea“, o savivaldybė oficialiai nebuvo įtraukta.

4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

(77) 2019 m. birželio 12 d. Institucija gavo pastabas iš vienos suinteresuotosios šalies – vieno iš skundo pateikėjų šioje byloje. Pastabos pateiktos dėl kainos, kurią savivaldybė sumokėjo už kitą sporto objektą; tos pastabos patvirtino anksčiau pateiktus įtarimus dėl to, kad pagal nuomos sutartį mokamas pernelyg didelis nuomos mokestis.

5. NORVEGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ATSAKYMAS Į SUINTERESUOTOSIOS ŠALIES PASTABAS

(78) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad objektas, kurį pastabose mini trečioji šalis, yra mokyklos pastato dalis, kuris visiškai priklauso fiulkei, kurioje yra mokykla. 2018 ir 2019 m. savivaldybė išpirko daugiau jo naudojimo valandų ieškodama laikino sprendimo, kaip sporto klubams suteikti pakankamai salių pajėgumų, nes kai kurių komplekso „Trondheim Spektrum“ dalių dėl vykstančių statybos darbų nebuvo galima naudoti. Vėliau savivaldybei nebereikės pratęsti sutarties su tuo objektu ir ji nebeturės tam finansinių galimybių.

(79) Norvegijos valdžios institucijos nemano, kad laikiną susitarimą galima prilyginti nuomos sutarčiai. Kol plečiamas kompleksas „Trondheim Spektrum“, fiulkė, kuriai priklauso objektas, buvo pasirengusi suteikti tam tikrą dalį salių pajėgumus už mažesnę negu rinkos kainą. Šis susitarimas nebuvo skirtas tam, kad būtų laikomasi rinkos sąlygų, jis rinkos sąlygų neatitiko ir juo negalima remtis darant išvadą, kad savivaldybės nuomos sutartis su kompleksu „Trondheim Spektrum“ neatitinka rinkos sąlygų.

II. VERTINIMAS

6. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

6.1. ĮVADAS

(80) EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

(81) Taigi tam, kad priemonė pagal šią nuostatą būtų laikoma pagalba, ji turi atitikti visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti suteikta valstybės arba iš valstybinių išteklių; ii) ja įmonei turi būti suteikiamas pranašumas; iii) ja turi būti (atrankiai) palaikomos tam tikros įmonės ir iv) ji turi kelti grėsmę, kad bus iškreipta konkurencija, ir daryti įtakos prekybai.

6.2. ĮMONĖS SĄVOKA

(82) Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnyje, įmonei ta priemone turi būti suteikiamas pranašumas. Įmonės yra ekonominę veiklą vykdantys subjektai, nepaisant jų teisinio statuso ir finansavimo būdo (62). Taigi, tai, ar subjektas pagal statusą priklauso viešajam, ar privačiajam sektoriui, arba tai, ar jis visas arba jo dalis priklauso viešajam sektoriui, vertinant, ar pagal valstybės pagalbos teisės normas subjektas yra „įmonė“, neturi reikšmės (63).

(83) Ekonominė veikla – tai veikla, kurią sudaro prekių ar paslaugų siūlymas rinkoje (64). Priešingai, subjektai, kurie komercinės veiklos nevykdo, t. y. tam tikroje rinkoje prekių ar paslaugų nesiūlo, nėra įmonės. Apskritai ir infrastruktūros statyba, ir eksploatavimas yra ekonominė veikla (taigi jai yra taikomos valstybės pagalbos taisyklės), jeigu infrastruktūra yra arba bus naudojama prekėms tiekti arba paslaugoms teikti rinkoje (65). Valstybės pagalba gali būti skiriama keliais lygmenimis: statybai, veiklai ir infrastruktūros naudojimui (66).

(84) „Trondheim Spektrum“ yra daugiafunkcis kompleksas, kuriame vyksta, be kita ko, koncertai, dideli sporto renginiai, mugės ir kongresai. Taip pat numatoma, kad 2020 m. jame vyks Europos moterų ir vyrų rankinio čempionatas. Taigi įmonė TS vykdo ekonominę veiklą.

(85) Įmonė TS taip pat nuomoja patalpas savivaldybei, o ši savo ruožtu jas suteikia sporto klubams. Tai, kad savivaldybė pajėgumus, kuriuos nuomojasi iš įmonės TS, nemokamai suteikia savivaldybės sporto klubams, nedaro poveikio įmonės TS ir savivaldybės sandorio pobūdžiui ir šis sandoris yra ekonominė veikla. Todėl TS yra įmonė pagal EEE susitarimo 61 straipsnį.

6.3. VALSTYBINIŲ IŠTEKLIŲ NAUDOJIMAS

(86) Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi būti suteikta valstybės arba iš valstybinių išteklių.

(87) Valstybiniai ištekliai gali būti perduodami įvairiai – kaip tiesioginės dotacijos, paskolos, garantijos, tiesioginės investicijos į bendrovių kapitalą ir išmokos natūra. Prie valstybinių išteklių priskiriami visi viešojo sektoriaus, įskaitant savivaldybes, ištekliai (67).

6.3.1. 4 ir 5 priemonės. 2007–2017 m. sudarytos nuomos sutartys ir 2019 m. nuomos sutartis

(88) Jeigu savivaldybės ir įmonės TS nuomos sutartyse (4 ir 5 priemonės) būtų valstybės pagalbos elementų, būtų laikoma, kad ši pagalba suteikta valstybės ir iš valstybinių išteklių, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, nes finansavimą tiesiogiai skirtų savivaldybė.

6.3.2. 6 priemonė. Kapitalo padidinimas

(89) Įmonės TS kapitalo padidinimui (6 priemonė) lėšas tiesiogiai skyrė savivaldybė, todėl šios lėšos yra valstybiniai ištekliai, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

6.3.3. 7 priemonė. Infrastruktūros išlaidų finansavimas

(90) Savivaldybė, finansuodama infrastruktūros išlaidas, kurias įprastu atveju turėtų padengti nekilnojamojo turto plėtotojas, jas padengtų tiesiogiai, todėl tai būtų valstybiniai ištekliai, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

6.3.4. 9 priemonė. Netiesioginė garantija, suteikta pagal „Nordea“ ir įmonės TS paskolos sutartį

(91) 2017 m. gruodžio 11 d. įmonė TS ir „Nordea“ pasirašė sutartį dėl 490 mln. NOK (maždaug 50,67 mln. EUR) paskolos (68). „Nordea“ statybos laikotarpiu suteiks apyvartinio kapitalo (69).

(92) Kaip aprašyta 3.7 skirsnyje, paskolos sutartyje esama nuostatų, kuriose nurodoma, kad įmonė TS ketina imtis priemonių, kad savivaldybė, nepažeisdama teisės aktų, prireikus galėtų suteikti bankui „Nordea“ rizikos, susijusios su išlaidų viršijimu statybos laikotarpiu, garantiją (70).

(93) Paskolos sutartyje taip pat esama nuostatos, kurioje nurodoma, kad įmonės TS ir savivaldybės nuomos sutarties negalima keisti prieš tai negavus rašytinio „Nordea“ sutikimo (71). Be to, paskolos sutartyje nustatyta sąlyga, kad savivaldybei turi priklausyti ne mažiau kaip 77,93 % įmonės TS akcijų (72).

(94) Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad paskolos sutarties skirsnis, kuriame nurodoma, kad nuomos sutarties su savivaldybe negalima keisti prieš tai negavus rašytinio „Nordea“ sutikimo, savivaldybei nėra privalomas. Jeigu nuomos sutartis būtų keičiama, pareiga gauti kreditoriaus, t. y. „Nordea“, sutikimą, tektų įmonei TS.

(95) Dėl sąlygos, kad statybos paskola bus suteikta ir ja bus leidžiama naudotis tik tada, jeigu savivaldybei priklausys ne mažiau kaip 77,93 % įmonės TS akcijų, Norvegijos valdžios institucijos primena, kad paskolos sutartį sudariusios įmonės TS valdyba neturi įgaliojimų savo akcininkams, įskaitant savivaldybę, nustatyti įpareigojimus, be kita ko, dėl galimo akcijų pardavimo ateityje. Iš paskolos sutarties matyti, kad „Nordea“ gerai žino, jog savivaldybei sutartis negali būti privaloma, nes antrame skirsnyje nurodyta, jog nuosavybės struktūros pakeitimas negavus sutikimo reikš, kad sutartį pažeidė įmonė TS (73).

(96) Norvegijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos apie paskolos sutartį ir pabrėžė, kad savivaldybė nėra paskolos sutarties šalis, o įmonės TS valdyba savivaldybei, kuriai priklauso akcijų dauguma, negali niekaip nustatyti įpareigojimų. Sąlygos dėl įmonės TS pareigos įmonėje įgyvendinti galimus struktūrinius pokyčius ir imtis priemonių, kad savivaldybė galėtų prireikus suteikti garantiją, nenustato griežtos ir konkrečios teisinės prievolės, kurią būtų galima laikyti įpareigojimu savivaldybei.

(97) Norvegijos valdžios institucijos atkreipė dėmesį į savivaldybės raštą fiulkės valdytojui (norvegų kalba – Fylkesmannen). Raštas buvo nusiųstas po įvykių, dėl kurių ankstesnė paskolos sutartis pripažinta niekine, teisiškai įvertinus, kad savivaldybė negali būti paskolos sutarties šalis ir negali suteikti garantijos.

(98) Šiame rašte savivaldybė informavo fiulkės valdytoją, kad „įmonė TS ir „Nordea“ rengia kitus finansinius sprendimus savivaldybei nedalyvaujant“ (74).

(99) Norvegijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad tuo atveju, jeigu savivaldybė dėl teisinių priežasčių būtų privalėjusi įsikišti, įmonė TS nebūtų turėjusi prašyti padidinti kapitalą (75) ir savivaldybė nebūtų turėjusi galimybės nuspręsti, ar tą priemonę patvirtinti, ar jos nepatvirtinti.

(100) Todėl Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad paskolos sutartyje savivaldybei nėra nustatyta sutartinė prievolė, kurią būtų galima laikyti tvirtu ir konkrečiu įsipareigojimu suteikti valstybinių išteklių.

(101) Valstybiniai ištekliai gali būti perduodami įvairiai – kaip tiesioginės dotacijos, paskolos, garantijos, tiesioginės investicijos į bendrovių kapitalą ir išmokos natūra. Valstybinių išteklių perdavimu taip pat laikomas tvirtas ir konkretus įsipareigojimas valstybinius išteklius suteikti vėliau (76). Kad būtų galima taikyti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, pakanka, kad dėl garantijos ar sutartinio pasiūlymo kiltų konkretus pavojus ateityje užkrauti valstybei papildomą naštą (77). Kadangi valstybės priemonės gali būti įvairių formų ir jas reikia analizuoti atsižvelgiant į jų poveikį, negalima atmesti galimybės, kad pranašumas, kuris suteikiamas valstybės garantijos forma, gali tapti papildoma našta valstybei (78).

(102) Institucija įvertino apibūdintų paskolos sutarties nuostatų pobūdį atsižvelgdama į Norvegijos valdžios institucijų pateiktą informaciją.

(103) Norvegijos valdžios institucijos įrodė, kad savivaldybė oficialiai nėra dabartinės sutarties šalis (79). Paskolos sutarties nuostatose daroma nuoroda į 2015 m. liepos 25 d. savivaldybės vykdomosios valdybos sprendimą, kuriame nurodyta, kad savivaldybė yra pasirengusi prisiimti reikiamą finansinę atsakomybę, susijusią su įmonės TS vykdoma renovacija ir plėtra. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos pateikė dokumentus, įrodančius, kad savivaldybės administracijos direktorius 2016 m. nurodė, jog savivaldybė statybos nefinansuos ir mokės tik už nuomojamus pajėgumus (80).

(104) Nors pirmosios paskolos sutartį drauge pasirašė ir miesto vykdomasis finansų direktorius, atsižvelgiant į Norvegijos teisės normas, pagal kurias reikalaujama, kad tokio pobūdžio garantiją patvirtintų valstybė, tos sutarties pasirašymas pripažintas niekiniu ir šalys buvo atitinkamai apie tai informuotos.

(105) Todėl, atsižvelgiant į Norvegijos teisės aktų reikalavimus, jokių paskolos sutarties nuostatų, kuriose daroma nuoroda į savivaldybę, vykdymo nacionaliniuose teismuose nebūtų galima užtikrinti ir dabartinės paskolos atveju.

(106) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, visi paskolos sutartyje išdėstyti teiginiai dėl to, kam „Nordea“ skyrė svarbos vertindama, ar suteikti įmonei TS paskolą, turi būti laikomi vienašaliais „Nordea“ vertinimais.

(107) Paskolos sutarties nuostatos, kuriose nurodyta, kad nuomos sutarties negalima keisti negavus „Nordea“ sutikimo, ir nuostata, kurioje nurodyta, kad paskola gali būti suteikta su sąlyga, jeigu savivaldybei priklausys ne mažiau kaip 77,93 % įmonės TS akcijų, neturint savivaldybės oficialaus dalyvavimo įrodymų, negali būti laikomi tvirtu ir konkrečiu įsipareigojimu skirti valstybinių išteklių. TS yra ribotos atsakomybės bendrovė (81), ir nors dalis jos akcijų priklauso savivaldybei, pagal Norvegijos teisę ji, palyginti su kitomis bendrovėmis, jokių papildomų teisių neturi.

(108) Kadangi kitos informacijos, iš kurios būtų matyti, kad savivaldybė prisiėmė tvirtą ir konkretų įsipareigojimą, nėra, įrodyti, kad šiomis paskolos sutarties nuostatomis yra įsipareigojama skirti valstybinių išteklių, negalima.

(109) Kadangi dėl jokių kitų paskolos sutarties nuostatų Institucija sprendime pradėti procedūrą abejonių neiškėlė, taip pat kadangi „Nordea“ yra privatus rinkos dalyvis, Institucija konstatuoja, kad įmonės TS ir „Nordea“ paskolos sutartimi valstybės pagalba neteikiama. Todėl ši priemonė toliau nebebus vertinama.

6.4. PRANAŠUMAS

(110) Priemonė turi suteikti įmonei TS tokį pranašumą, kad jai nereikėtų dengti išlaidų, kurios paprastai būtų dengiamos iš įmonės biudžeto.

6.4.1. 4 ir 5 priemonės. 2007–2017 m. sudarytos nuomos sutartys ir 2019 m. nuomos sutartis

6.4.1.1. Įvadas

(111) Per procedūrą iki sprendimo pradėti tyrimo procedūrą Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad nuomos sutartys yra esamos pagalbos schemos dalis. Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Institucija laikėsi preliminarios pozicijos, kad 1999–2017 m. sudarytomis nuomos sutartimis valstybės pagalba nebuvo teikiama. Norvegijos valdžios institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą Institucijos preliminariai pozicijai šiuo klausimu neprieštaravo. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į Institucijos vertinimą, pateiktą sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 5.1 skirsnyje, Institucija konstatuoja, kad 1999–2017 m. sudarytos nuomos sutartys nėra pagalbos schema.

(112) Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad 2007–2017 m. sudarytos nuomos sutartys ir 2019 m. nuomos sutartis atitinka rinkos sąlygas, todėl jomis pranašumas, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, nėra suteikiamas.

(113) EEE teisinė tvarka nuosavybės teisės sistemos požiūriu yra neutrali ir jokiu būdu nedaro poveikio EEE valstybių teisei veikti kaip ekonominės veiklos vykdytojoms. Tačiau kai valdžios institucijos bet kokia forma tiesiogiai ar netiesiogiai vykdo ekonominius sandorius, joms yra taikomos EEE valstybės pagalbos taisyklės. Viešųjų įstaigų (įskaitant valstybines įmones) vykdomais ekonominiais sandoriais kitai sandorio šaliai nesuteikiama jokio pranašumo, todėl jie nelaikomi valstybės pagalba, jeigu tie sandoriai vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis (82).

(114) Norvegijos valdžios institucijos pažymėjo, kad, atsižvelgiant į tai, jog kiti Norvegijos sporto objektai yra skirtingo dydžio, skirtingai įrengti, skirtingai suprojektuoti ir yra skirtingose vietose, ir sporto objekto, kuris būti visiškai identiškas Norvegijos kompleksui „Trondheim Spektrum“, rasti neįmanoma (83). Tačiau Norvegijos valdžios institucijos pateikė informacijos apie panašiems tikslams kaip tas, kuriam savivaldybė nuomojasi pajėgumus iš įmonės TS, nuomojamus centrus ir kitus Norvegijoje veikiančius objektus ir ta informacija pagrindė savo argumentą, kad nuomos sutartys atitiko rinkos sąlygas.

6.4.1.2. Norvegijos valdžios institucijų pateikti lyginamieji pavyzdžiai

(115) Savivaldybė pateikė informaciją, kurioje palyginama įmonės TS trečiosioms šalims taikoma kainodara ir kitų objektų kainos, taip pat pateikė informaciją apie kitų objektų salių pajėgumų nuomos sporto ir laisvalaikio renginiams kainas.

(116) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad komplekse „Trondheim Spektrum“ yra dvi daugiau kaip 2 000 m2 ploto salės (D ir F salės), kurios yra ypač tinkamos didesnėms mugėms, koncertams, konferencijoms ir panašiems renginiams. Priklausomai nuo renginio pobūdžio, įmonės TS nustatytas didesnės D salės dienos įkainis yra apie 70 000–85 000 NOK (maždaug 7 230–8 780 EUR), o mažesnės F salės – 59 000–70 000 NOK (apie 6 100–7 230 EUR).

(117) Norvegijos valdžios institucijos palygino šių patalpų nuomos įkainius su kitų Trondheime nuomojamų patalpų įkainiais. Pavyzdžiui, Trondheimo masonų ložės nuomos įkainis yra 15 000–18 000 NOK (apie 1 550–1 860 EUR) už dieną. Tos patalpos yra kiek mažesnės, jose gali tilpti iki 600 žmonių, o „Trondheim Spektrum“ F salėje telpa daugiau kaip 1 000 žmonių.

(118) Pasak Norvegijos valdžios institucijų, už panašaus dydžio patalpas kituose Norvegijos miestuose taikomi panašūs įkainiai. Stavangeryje esančių į F salę panašių patalpų nuomos keturioms dienoms kaina būtų kiek didesnė negu 200 000 NOK, o už Bergene esančios salės „Grieghallen“ nuomą keturioms dienoms tektų sumokėti apie 300 000 NOK (maždaug 20 100 ir 31 000 EUR). Įmonės TS kainos yra šiek tiek mažesnės už Bergene nuomojamų patalpų kainas (84).

(119) Norvegijos valdžios institucijos taip pat paminėjo objektą „Sotra Arena“ (12 000 m2 ploto uždarą areną) Fjelio savivaldybėje, esantį už 25 minučių kelio automobiliu nuo Bergeno. 2016 m. jame buvo rengiamos mugės, o apie 5 000–7 000 m2 arenos nuomos trims dienoms kaina siekė maždaug 100 000–125 000 NOK (apie 10 300–12 900 EUR).

(120) Atsižvelgdamos į šį palyginimą, Norvegijos valdžios institucijos pažymi, kad įmonės TS nustatyti komplekso salių pajėgumų nuomos įkainiai, kai komplekso patalpos nuomojamos trečiosioms šalis, atitinka rinkos kainas.

(121) Savivaldybė perka pajėgumus iš įmonės TS, nuosavas patalpas turinčių sporto klubų, kitų valstybės institucijų (pavyzdžiui, tokiuose pastatuose kaip vidurinės mokyklos), taip pat (tačiau labai nedaug) iš privačių objektų.

(122) Savivaldybės mokamas valandinis įkainis svyruoja nuo 350 iki 2 046 NOK (maždaug 36–211 EUR). Įmonei TS mokamas valandinis įkainis yra 1 174 NOK (maždaug 121 EUR). Pagal naują nuomos sutartį valandinis įkainis yra 1 700 NOK. Norvegijos valdžios institucijos pažymi, kad kainų skirtumą lemia įvairios priežastys. Be to, kai kurių patalpų nuomą (iš dalies) finansavo valstybė ir dalis tų objektų yra pagal sutartis įsipareigoję suteikti (tam tikrus) pajėgumus už fiksuotus įkainius.

(123) Kitos priežastys, lėmusios gana didelius kainos skirtumus, yra tai, kad ne visi dienos laiko tarpsniai yra vienodai vertingi ir ne visi objektai yra tokie modernūs, gerai įrengti ir esantys centre, kaip „Trondheim Spektrum“. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad dėl visų išdėstytų priežasčių kai kurie pajėgumai, kuriuos savivaldybė perka iš kitų objektų, nuomojami už palyginti mažą kainą (85).

(124) Norvegijos valdžios institucijos pateikė Bergeno sporto centro „Vestlandshallen“ įkainių pavyzdžių. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, sporto centras taiko panašų įkainį (ne sporto klubams), kaip savivaldybė moka įmonei TS. Lyginant nuomos įkainius, lyginta įmonės TS 800 m2 salės ploto nuoma 60 minučių. Sporto centre „Vestlandshallen“ ketvirtadalis salės sudarytų maždaug 440 m2 ir kainuotų 940 NOK (maždaug 97 EUR) už 90 minučių. Vadinasi, teoriškai už 60 minučių nuomą reikėtų sumokėti maždaug 626 NOK, o už šiek tiek didesnį plotą negu įmonės TS nuomojamas plotas –1 252 NOK (apie 65 ir 129 EUR).

(125) Norvegijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad Bergeno miestas lengvatų neturintiems klientams už centro „Haukelandshallen“ (į „Trondheim Spektrum“ panašaus objekto) nuomą vienai valandai taiko 1 150 NOK (apie 119 EUR) įkainį. Trumsės miestas už panašaus centro „Tromsøhallen“ nuomą taiko 1 940 NOK (apie 200 EUR) valandinį įkainį.

(126) Konkrečiai dėl 2019 m. nuomos sutarties Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal naują nuomos sutartį valandinis nuomos įkainis padidėjo apie 50 % nuo maždaug 1 200 iki 1700 NOK (maždaug nuo 124 iki 176 EUR) (86). Norvegijos valdžios institucijos pripažįsta, kad šis įkainis priskirtinas prie didesnių nurodytų įkainių (įkainiai, kuriuos taiko minėti sporto centrai, svyruoja nuo maždaug 350 iki 2 046 NOK (apie 36–211 EUR) (87).

(127) Pasak Norvegijos valdžios institucijų, po atnaujinimo kompleksas „Trondheim Spektrum“ bus modernus kompleksas vieno Norvegijos didžiausių ir sparčiausiai augančių miestų centre. Norvegijos valdžios institucijų nuomone, tam, kad Institucija galėtų padaryti išvadą, jog nuomos sutartimi suteikiamas pranašumas, valandinis įkainis turėtų stipriai viršyti rinkoje stebimus įkainius (88).

(128) Norvegijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad komplekso „Trondheim Spektrum“ nuomos valandinis įkainis praeityje buvo didesnis (nuo 1 000 iki 1 800 NOK, maždaug nuo 103 iki 186 EUR) negu pagal savivaldybės nuomos sutartį (1 200 NOK, apie 124 EUR). Numatoma, kad taip bus ir ateityje – pagal naują nuomos sutartį valandinis įkainis bus apie 1 700 NOK (maždaug 176 EUR), taigi komerciniams naudotojams bus taikomas atitinkamai didesnis valandinis įkainis.

(129) Norvegijos valdžios institucijų nuomone, jeigu būtų padaryta išvada, kad savivaldybės mokėta kaina buvo didesnė už rinkos kainas, vadinasi, didesnę kainą mokėjo ir įmonės TS komplekso komerciniai naudotojai. Norvegijos valdžios institucijų nuomone, nėra pagrindo daryti prielaidą, kad komerciniai naudotojai už nuomojamą salės plotą komplekse „Trondheim Spektrum“ mokėtų už rinkos kainą didesnį įkainį (89).

(130) Norvegijos valdžios institucijų nuomone, Institucija galėtų padaryti išvadą, kad pagal nuomos sutartis pagalba neteikiama. Siekdamos padėti Institucijai padaryti tokią išvadą, Norvegijos valdžios institucijos iš esmės iki šiol pateikė tokią informaciją: — išorės lyginamuosius pavyzdžius: informaciją apie nuomos valandinius įkainius arba mokestį už naudojimąsi patalpomis panašiuose daugiafunkciuose kompleksuose; — „vidaus lyginamuosius pavyzdžius“, t. y. dokumentus, iš kurių matyti, kad iš kitos įmonės TS veiklos yra gaunamos maždaug tokio paties dydžio pajamos, nors panaudojama mažiau pajėgumų; — dokumentus, patvirtinančius, kad įmonė TS neparduoda savo pajėgumų trečiosioms šalims už dirbtinai mažas kainas, taigi įrodančius, kad komercinė veikla nėra subsidijuojama iš kitos veiklos (90).

6.4.1.3. Institucijos atliktas nuomos sutarčių vertinimas

(131) Siekiant nustatyti, ar sandoris atitinka rinkos sąlygas, jį galima įvertinti atsižvelgiant į sąlygas, kuriomis panašius sandorius panašiomis aplinkybėmis įvykdė panašūs privatūs veiklos vykdytojai (91).

(132) Lyginamoji analizė gali būti netinkama rinkos kainoms nustatyti, jeigu esami lyginamieji standartai nebuvo nustatyti pagal rinkos sąlygas arba jeigu esamos kainos dėl valstybės intervencijų yra gerokai iškraipytos (92).

(133) Be to, kaip pažymėjo Norvegijos valdžios institucijos, tarp lyginamų objektų yra nemažų skirtumų, pavyzdžiui, nuomos laikas (93), nuomos valandų skaičius, patalpų kokybė, vieta mieste (arba užmiestyje).

(134) Institucija mano, kad Norvegijos valdžios institucijų pateikti lyginamieji pavyzdžiai yra ne visai tinkami palyginimui arba nepakankamai tinkami nustatyti rinkos kainai, su kuria būtų galima tiesiogiai lyginti pagal nuomos sutartį mokėtą nuomos mokestį (žr. šio sprendimo 142–152 konstatuojamąsias dalis).

(135) Kad Institucija galėtų padaryti išvadą, kad nuomos sutartys apima tam tikrą pagalbą ir kad dėl to jomis įmonei TS suteikiamas pranašumas, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, Institucija privalo nustatyti, kad pagal nuomos sutartis mokėtas nuomos mokestis pakankamai daug skiriasi nuo rinkos kainos, kad tokia išvada būtų pagrįsta (94).

(136) Kaip paaiškinta pirmiau, šiuo atveju tikslios rinkos kainos tradiciniais lyginamaisiais metodais nustatyti neįmanoma, nes negalima nustatyti palyginimui tinkamų lyginamųjų pavyzdžių.

(137) Be to, šiuo atveju kainą nustatyti remiantis paslaugų, teikiamų pagal nuomos sutartis, išlaidomis netinka, nes yra sunku prasmingai nustatyti, kokią dalį investicinių išlaidų reikėtų priskirti nuomos sutarčiai arba kokios tos išlaidos būtų buvusios, jeigu įmonė TS nebūtų vykdžiusi kitos veiklos.

(138) Kaip paaiškino Norvegijos valdžios institucijos, kompleksą „Trondheim Spektrum“ imtasi renovuoti ir plėsti iš dalies dėl to, kad savivaldybei trūko tinkamų patalpų, kur galėtų vykti didesni sporto ir kultūros renginiai. Šiuo atžvilgiu Norvegijos valdžios institucijos paminėjo, kad Trondheime vyks moterų ir vyrų rankinio čempionatas „EURO 2020“. Todėl vienas iš renovacijos tikslų buvo užtikrinti, kad renovuotos patalpos atitiktų Europos rankinio federacijos reikalavimus ir jose tilptų didelis skaičius žiūrovų.

(139) Institucijos nuomone, galima daryti prielaidą, kad privatus veiklos vykdytojas, kuris nuomojasi pajėgumus, kad salių erdvė paskui būtų suteikta jaunimo sporto klubams, nesutiktų pagal nuomos sutartį jų nuomotis už kainą, kuri padengtų dideles su renovacija ir plėtra susijusias išlaidas, bet būtų neproporcinga ir neatitiktų jo poreikių. Jeigu tokia pozicija būtų priimtina, atsirastų prielaidos veikti mechanizmui, kai savivaldybė galėtų mokėti už patalpas, kurias suteikia jaunimo sporto klubams, tokią kainą, kuri atitinka finansinį poreikį apskritai atnaujinti patalpas, nepranešant apie tokį indėlį kaip apie valstybės pagalbą (95).

(140) Sporto ir kitų viešų renginių centrų statyba ir įvairios plačiajai visuomenei skirtos veiklos rėmimas gali būti laikomi valstybės atsakomybės sritimi. Tokiomis aplinkybėmis valstybė veiktų ne kaip rinkos dalyvis. Ji veiktų kaip valstybinė institucija. Todėl valstybė tam tikromis aplinkybėmis gali finansuoti tokią veiklą skirdama valstybės pagalbą. Tačiau tam, kad būtų galima taikyti bendrąją išimtį, tokia priemonė turėtų atitikti visus BBIR (96) nustatytus kriterijus arba, kitu atveju, apie priemonę reikėtų pranešti ir ji turėtų būti patvirtinta kaip suderinama su vidaus rinka pagal EEE 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

(141) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Institucija privalo kitais metodais įvertinti, ar pagal nuomos sutartis teikta kokia nors pagalba. Nors Norvegijos valdžios institucijų pateiktų lyginamųjų pavyzdžių tiesiogiai taikyti negalima, Institucijos nuomone, jie gali padėti nustatyti rinkos kainų intervalą, pagal kurį būtų galima įvertinti, ar pagal nuomos sutartis mokėta kaina labai skiriasi nuo to, kas laikoma panašios paslaugos rinkos sąlygomis.

(142) Norvegijos valdžios institucijos pateikė Institucijai apžvalgą apie tai, kokias kainas savivaldybė moka kitiems objektams už tais pačiais tikslais kaip iš įmonės TS nuomojamus salių pajėgumus (97). Institucijos nuomone, jas labiausiai tiktų lyginti su šiame sprendime vertinamomis nuomos sutartimis.

(143) Institucija mano, kad savivaldybės nuomojamus salių pajėgumus labiau tinka lyginti su šiais objektais, o ne su kainų, kuriuos taiko kituose miestuose įsteigti objektai, pavyzdžiais (98). Pateikti kitų objektų valandiniai nuomos įkainiai taikomi, kai patalpos nuomojamos ribotam laikotarpiui ir įvairiems renginiams. Šie objektai taip pat skiriasi savo patalpomis.

(144) Norvegijos valdžios institucijų pateikti lyginamieji pavyzdžiai, kai savivaldybė nuomojasi salių plotą, yra susiję ir su susitarimais, pagal kuriuos to paties pobūdžio paslaugai patalpos nuomojamos didesniam skaičiui valandų, tačiau nė vienas iš tų susitarimų pagal nuomos valandų skaičių neprilygsta savivaldybės ir įmonės TS nuomos sutarčiai. Minėtos patalpos yra irgi Trondheime (99).

(145) Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad kainos svyruoja nuo 350 iki 2 046 NOK už valandą. Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad valandiniai įkainiai, kuriuos savivaldybė moka pagal daugelį iš nurodytų sutarčių, yra tikrai mažesni už rinkos kainą, taigi jie ne visai tinkami palyginimui, nes kai kurie iš minėtų objektų yra iš dalies finansuojami valstybės, tad pagal sutartis privalo suteikti tam tikrus pajėgumus už fiksuotus įkainius; be to, sutartys gali būti sudarytos dėl dienos ir (arba) savaitės laiko, kurio vertė skirtinga (100).

(146) Taip pat iš vienuolikos nuomos sutarčių, kurių kainos nurodytos, tik dvejos patalpos („Heimdal“ ir „Utleira“) nuomojamos už panašią kainą, kokią savivaldybė moka įmonei TS (101). Norvegijos valdžios institucijos pripažino, kad šių dviejų objektų įkainiai yra didesni negu kitų objektų, apie kuriuos pateikta informacija. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad įkainiai gali neatspindėti rinkos kainos, nes nustatydama nuomos įkainį savivaldybė atsižvelgė ir į savivaldybės suinteresuotumą remti savanoriška naryste grindžiamą sporto klubų veiklą. Todėl šių objektų rinkos kainos gali būti šiek tiek mažesnės, negu nurodyta (102).

(147) Centro „Heimdal“ interneto svetainėje skelbiama, kad valandiniai įkainiai svyruoja nuo 275 iki 550, priklausomai nuo sudarytos sutarties pobūdžio. Vadinasi, rinkos dalyviams centras taiko mažesnį įkainį negu savivaldybei pagal nuomos sutartį.

(148) Pagal kitas devynias nuomos sutartis taikomas 77–242 % (103) mažesnis įkainis, negu savivaldybė moka įmonei TS pagal senąsias nuomos sutartis, ir 154–385 % mažesnis įkainis, negu savivaldybė moka įmonei TS pagal 2019 m. nuomos sutartį.

(149) Keturi iš vienuolikos objektų, kurių įkainiai nurodyti, nuomojami iš privačių veiklos vykdytojų (104). Šių keturių objektų kainos svyruoja nuo 425 iki 677 NOK.

(150) Todėl Institucija mano, kad Norvegijos valdžios institucijų pateikti lyginamieji pavyzdžiai veikiau įrodo, kad savivaldybės pagal nuomos sutartis mokėta kaina buvo daug didesnė už kitiems objektams mokėtą ir tų objektų taikytą įkainį, palyginti su ankstesnėmis sutartimis, ypač po to, kai pagal 2019 m. nuomos sutartį salių pajėgumų nuomos įkainis padidėjo.

(151) Institucijos nuomone, tokio skirtumo tarp šių objektų valandinių įkainių ir savivaldybės pagal nuomos sutartį su įmone TS mokėto valandinio įkainio (visas patalpas savivaldybė nuomojasi tiems paties tikslams) negalima paaiškinti vien tuo, kad kai kuriuos iš tų objektų galbūt iš dalies finansuoja valstybė arba kai kurie iš jų galbūt yra įsipareigoję suteikti tam tikrus pajėgumus už fiksuotą įkainį. Tai, kad šios sutartys gali būti sudarytos dėl nuomos skirtingos vertės dienos arba savaitės laiko tarpsnių, vienodai taikytinas visiems objektams, kuriuos Norvegijos valdžios institucijos nurodė kaip galimus lyginamuosius pavyzdžius.

(152) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Institucija negali atmesti galimybės, kad 2007–2017 m. ir 2019 m. nuomos sutartimis įmonei TS buvo suteiktas pranašumas. Tačiau, kadangi tokia pagalba būtų suderinama su EEE susitarimo veikimu, pagal susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą galutinės išvados dėl to, ar pagalba teikta, daryti nėra būtina (105).

6.4.2. 6 priemonė. Kapitalo padidinimas, susijęs su naujomis ir nenumatytomis išlaidomis. BBIR

(153) Pagal BBIR 55 straipsnį Norvegijos valdžios institucijos suteikė įmonei TS 55 mln. NOK (maždaug 5,68 mln. EUR) sumą kapitalui padidinti. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad įmonė TS papildomų išlaidų iš turimų išteklių arba pasinaudodama papildomu rinkoje pritrauktu finansavimu padengti negali.

(154) Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad kapitalo padidinimu įmonei TS pranašumas nesuteiktas. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, dėl įvairių priežasčių kapitalo injekcija savivaldybei, kaip TS savininkei, buvo naudinga.

(155) Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad apskritai modifikacijos greičiausiai padarys didelį poveikį įmonės TS pelningumui, ypač palyginti su priešingos padėties scenarijumi, t. y. jeigu sėdimųjų vietų, keltuvų ir saugyklų planų pakeitimai nebūtų buvę atlikti. Dėl visų įgyvendintų priemonių pajamos padidės, o išlaidos sumažės, o kitu atveju būtų priešingai (106).

(156) Norvegijos valdžios institucijos išsamiau paaiškino, kad dėl kapitalo padidinimo savivaldybė tapo quasi vienintele įmonės TS akcininke ir dėl to gali išpirkti likusias akcijas net be to meto smulkiųjų akcininkų sutikimo. Kaip vienintelė akcininkė, savivaldybė pagal Norvegijos akcinių bendrovių įstatymą (107) atsiduria palankioje padėtyje, nes gali vienašališkai spręsti, kaip įmonė TS turėtų veikti ateityje.

(157) Pasak Norvegijos valdžios institucijų, rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas, turintis galimybę pasirinkti vieną iš minėtų dviejų scenarijų, greičiausiai būtų pasielgęs taip, kaip pasielgė savivaldybė. Bet kuriuo atveju, Norvegijos valdžios institucijos mano, kad pakankamai požymių, jog rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo kriterijus netenkinamas, nėra (108).

(158) Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad įmonės TS akcijų vertė, kuri yra neatsiejama nuo įmonei TS priklausančios infrastruktūros, bus didesnė, jeigu bus siejama su užbaigtu kompleksu „Trondheim Spektrum“, negu tada, jeigu renovacijos projektas būtų sustabdytas. Dėl modifikacijų, finansuotų padidinus kapitalą, ateityje padidės įmonės TS pelningumas, bus sutaupyta išlaidų ir padidės galimybės iš infrastruktūros uždirbti pajamų.

(159) Be to, savivaldybė labai padidino valdomą įmonės TS akcinio kapitalo dalį. Pirmiausia tai reiškia, kad jos turimo akcijų paketo vertė padidėjo. Savivaldybė iš esmės už 55 mln. NOK nupirko 18 % įmonės akcijų, nors vien šiai įmonei priklausančios infrastruktūros plėtra kainavo beveik 600 mln. NOK. Be to, kadangi savivaldybė yra (quasi) vienintelė įmonės TS akcininkė, ji galės iš karto daryti didesnę tiesioginę įtaką įmonės veiklai ir ateičiai.

(160) Norvegijos valdžios institucijos pažymi, jog jokiu būdu negalima atmesti galimybės, kad vidutiniu ar ilguoju laikotarpiu kompleksas „Trondheim Spektrum“ galėtų būti parduotas už tokią kainą, kad iš investicijos, kurią sudarė kapitalo injekcija, būtų gauta priimtina grąža. Jeigu kompleksas „Trondheim Spektrum“ nebus parduotas, jo nuosavybės vertė užbaigus plėtrą greičiausiai stipriai išaugs ir įgyvendinant jo verslo planą bei strategiją vis daugiau pajamų greičiausiai bus gaunama iš komercinės veiklos.

(161) Jeigu valstybė teigia, kad ji veikė kaip rinkos ekonomikos veiklos vykdytoja, esant abejonių, ji privalo pateikti įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad sprendimas įvykdyti sandorį buvo priimtas remiantis ekonominiais vertinimais, kurie yra panašūs į vertinimus, kuriuos racionalus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas (savo savybėmis panašus į atitinkamą viešąją įstaigą) panašiomis aplinkybėmis būtų atlikęs sandorio pelningumui ar ekonominiam pranašumui nustatyti (109).

(162) Toks ex ante vertinimas gali būti nevienodai išsamus – tai priklauso nuo susijusio sandorio sudėtingumo ir susijusio turto, prekių ar paslaugų vertės. Paprastai toks ex ante vertinimas atliekamas padedant tinkamų įgūdžių ir patirties turintiems ekspertams. Toks vertinimas visada turėtų būti grindžiamas objektyviais kriterijais ir viešosios politikos aspektai neturėtų daryti jam poveikio. Tokio vertinimo patikimumą gali papildomai padidinti nepriklausomų ekspertų atlikti įvertinimai.

(163) Siekiant nustatyti, ar tam tikra priemonė suteikia ekonominį pranašumą, reikia įvertinti, ar panašiomis aplinkybėmis panašaus į aptariamą įmonę dydžio rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas būtų skyręs tokį pat kapitalo įnašą, atsižvelgiant į investavimo momentu prieinamą informaciją ir prognozuotą plėtrą.

(164) Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principas nustatytas siekiant įvertinti įvairius ekonominius sandorius. Siekdami nustatyti, ar viešosios investicijos (visų pirma kapitalo injekcijos) yra susijusios su valstybės pagalba, EEE teismai nustatė rinkos ekonomikos investuotojo principą. Norint pagal tą principą nustatyti, ar valstybinės įstaigos investicija yra valstybės pagalba, būtina įvertinti, ar esant panašioms aplinkybėms įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis panašaus dydžio privatus investuotojas būtų galėjęs įvykdyti tokią investiciją (110).

(165) Atitiktį rinkos ekonomikos investuotojo principui galima įrodyti ex ante verslo planu, pagal kurį buvo priimtas sprendimas investuoti (111). Valstybė gali remtis objektyviais ir patikrinamais elementais, į kuriuos buvo atsižvelgta prieš priimant sprendimą investuoti arba priimant sprendimą investuoti.

(166) Taigi reikia įrodyti, kad investicija daroma remiantis tokiu ekonominiu vertinimu, kokį panašiu atveju prieš investuodamas atliktų racionalus privatus investuotojas, siekdamas įvertinti būsimą pelningumą.

(167) Ekonominių įverčių, apskaičiuotų suteikus minėtą (galimą) pranašumą, realios atliktos investicijos grąžos nustatymo atgaline tvarka arba papildomo pasirinkto metodo pagrindimo gali nepakakti siekiant nustatyti, kad valstybė priėmė sprendimą investuoti veikdama taip, kaip privatus investuotojas veikia rinkos sąlygomis (112).

(168) Tai, kad įmonei galimai yra reikalingas kapitalo įnašas, kad ji galėtų tęsti savo veiklą arba užtikrinti tinkamą verslo kapitalizaciją pagal rizikos ribojimo taisykles ir įvertintą su verslu susijusią riziką, nėra pakankamas pagrindas daryti išvadą, kad rinkos ekonomikos investuotojo principo reikalavimų buvo laikytasi.

(169) Įprastinėmis rinkos sąlygomis privatus investuotojas tokį kapitalo įnašą darytų tiktai tuo atveju, jeigu remdamasis turima informacija ir būtent tuo momentu prognozuojamais padėties pokyčiais tikėtųsi pakankamos įnašo grąžos.

(170) Taikant rinkos ekonomikos investuotojo principą daroma prielaida, kad privatus investuotojas sieks gauti kuo didesnį pelną (113). Bendrasis Teismas sprendime Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisija nurodė: „Paprastai privatus investuotojas nepasitenkina tuo, kad investicija nesukelia jam nuostolio arba duoda tik nedidelį pelną. Jis siekia gauti maksimalią konkrečiomis aplinkybėmis pagrįstą ir savo trumpalaikius bei ilgalaikius interesus atitinkančią grąžą iš savo investicijos, net jeigu investuoja į įmonę, kurios akcijų jau turi.“ (114)

(171) Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad savivaldybė, būdama komplekso „Trondheim Spektrum“ akcijų daugumos savininkė, remdamasi objektyviais kriterijais įvertino, ar turėtų toliau investuoti į didinamą kapitalą. Ji taip pat įvertino, ar yra pagrįstų rinkos ekonomikos priežasčių padidinti kapitalą, ypač turint galvoje priešingos padėties scenarijų (115).

(172) Tačiau remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija paaiškėjo, kad prieš priimdama sprendimą suteikti kapitalo injekciją savivaldybė jokio ex ante ekonominio vertinimo neatliko. Tai, kad ekonominės veiklos vykdytojas, galėdamas rinktis, ar pabaigti renovaciją, ar ne, greičiausiai būtų pasielgęs taip, kaip pasielgė savivaldybė (116), nėra pakankama, jei neatliktas tikėtino investicijos pelningumo vertinimas.

(173) Norvegijos valdžios institucijų pateikti paaiškinimai neįrodo, kad investicija buvo pakankamai pelninga rinkos investuotojui (117). Tai taikoma ir naujoms, ir viršytoms išlaidoms. Vertinimo negalima grįsti tokiais bendro pobūdžio paaiškinimais, kokius pateikė Norvegijos valdžios institucijos. Nepateikti jokie įverčiai, pavyzdžiui, nenurodyta, kokias didesnes pajamas tikimasi gauti dėl papildomų sėdimųjų vietų, taip pat nenurodyta, kiek numatoma padidinti efektyvumą dėl didesnių keltuvų ir didesnės saugyklos.

(174) Institucija suteikė Norvegijos valdžios institucijoms galimybę pateikti tai įrodančius su sandoriu susijusius dokumentus. Norvegijos valdžios institucijos nepateikė jokių ekonominių vertinimų, kokius, siekdamas įvertinti būsimą investicijos pelningumą, panašiu atveju prieš investuodamas atliktų racionalus privatus investuotojas. Taigi Norvegijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, patvirtinančių, kad numatytas pelningumas privataus investuotojo požiūriu buvo pakankamas (118). Kai įmonė TS paprašė skirti papildomo kapitalo, savivaldybei priklausė 78 % įmonės TS akcijų. Kiti įmonės TS savininkai nepareiškė susidomėjimo dalyvauti kapitalo padidinimo sandoryje. Priešingai, keletas smulkiųjų akcininkų sutiko perleisti savo akcijas savivaldybei už 1 NOK.

(175) Tai, kad kiti akcininkai nenorėjo dalyvauti kapitalo didinime ir faktiškai perleido savo akcijas savivaldybei už 1 NOK, galima laikyti požymiu, kad rinkos dalyviams sandoris neatrodė pelningas.

(176) Apibendrindama Institucija pažymi, kad kapitalo padidinimu įmonei TS suteiktas pranašumas, atitinkantis visą kapitalo padidinimo sumą.

6.4.3. 7 priemonė. Infrastruktūros išlaidų finansavimas

(177) Nustatant, ar tam tikra priemone įmonei suteikiamas ekonominis pranašumas, tiksli tos priemonės forma yra nesvarbi. Taikant valstybės pagalbos sąvoką svarbu ne tik suteikiami teigiami ekonominiai pranašumai – pranašumas gali būti įgyjamas ir dėl palengvintos ekonominės naštos. Tai plati kategorija, apimanti bet kokį į įmonės biudžetą paprastai įtraukiamų mokesčių mažinimą. Tai apima visus atvejus, kuriais yra sumažinamos ekonominės veiklos vykdytojų ekonominei veiklai būdingos išlaidos (119).

(178) Pranašumas suteikiamas ir tada, kai veiklos vykdytojams nereikia padengti išlaidų, kurias panašūs veiklos vykdytojai pagal konkrečią teisinę tvarką paprastai turėtų padengti, nepriklausomai nuo to, ar išlaidos susijusios su neekonominio pobūdžio veikla (120).

(179) Infrastruktūros, kuri yra naudojama valstybės pagal viešąsias funkcijas vykdomai veiklai ir kuri nėra naudojama komerciniais tikslais, statybai valstybės pagalbos taisyklės iš esmės nėra taikomos (121).

(180) Išvadą, kad tokiai, kokia vertinama šiuo atveju, infrastruktūrai, finansuojamai iš valstybinių išteklių ir nenaudojamai komerciniais tikslais, suteiktas atrankusis pranašumas, vis tiek galima daryti: — jeigu pagal projektui įprastai taikomas taisykles projekto vykdytojai privalo padengti dalį išlaidų, – tokiu atveju atrankusis pranašumas gali būti suteiktas, jeigu projekto vykdytojas dengia mažiau išlaidų, negu turėtų dengti pagal teisės aktus; — jeigu infrastruktūra yra ne bendro pobūdžio, bet yra skirta tik vienai arba kelioms iš anksto žinomoms įmonėms ir jeigu ji yra pritaikyta pagal tų įmonių poreikius taip, kad įmonė (-ės) įprastu atveju būtų turėjusi padengti infrastruktūros išlaidas pati (122).

(181) Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad aptariama infrastruktūra yra bendro pobūdžio vieša infrastruktūra ir kad įmonė TS dengė ne mažiau išlaidų, negu reikalaujama teisės aktuose. Infrastruktūros finansavimas yra susijęs su trimis priemonėmis.

(182) Pirma, finansavimas yra susijęs su tiltu, jungiančiu Nidarės pusiasalį su žemynine dalimi, kurioje įkurta Ileno bažnyčia. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, dabartinis tiltas yra pasenęs. Visas su tiltu susijusias išlaidas dengia savivaldybė. Tiltas sujungs centrines miesto dalis, svarbias poilsio ir parko zonas, taigi bus naudingas visiems Trondheimo gyventojams ir lankytojams.

(183) Antra, finansavimas yra susijęs su vandens tiekimo ir nuotekų sistemos, kurią savivaldybė turėjo bet kuriuo atveju pakeisti nauja, darbais Klostergatos gatvėje. Šios statybos sutampa su komplekso „Trondheim Spektrum“ statybos darbais. Remiantis 2013–2024 m. Kanalizacijos ir vandens aplinkos pagrindiniu planu, 2004–2012 m. Vandens tiekimo pagrindiniu planu ir 2017–2028 m. savivaldybės vandens tiekimo subplanu, savivaldybė privalo atskirti buitines nuotekas ir paviršinį vandenį ir atnaujinti senus vandens vamzdžius. Šias priemones rekomenduojama įgyvendinti per 10 metų (nuo 2014 m.). Savivaldybė stengiasi derinti savo darbus su kitų vykdytojų darbais. Vandentiekio vamzdynas Klostergatos gatvėje įrengtas 1895–1915 m. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad savivaldybė visada keičia vamzdžius, kai kelyje arba palei kelią yra vykdomi kiti darbai. Įmonė TS padengs 20 mln. NOK dalį (123).

(184) Trečia, finansavimas yra susijęs su želdynu ir viešuoju parku, kurie turėtų būti plačiajai visuomenei patrauklios vietos ir kuriose būtų galima užsiimti aktyvia veikla ir ilsėtis. Savivaldybė planuoja apželdinti teritoriją šalia upės ir sukurti tinkamą aplinką augalams ir gyvūnams gyventi. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad želdynas ir viešasis parkas yra nebūtini projektui – veikiau tai yra infrastruktūra, kuri bus naudinga visiems Trondheimo piliečiams ir lankytojams (124).

(185) Vertindama, ar priemonė yra valstybės pagalba, Institucija turi išanalizuoti atitinkamų priemonių poveikį, o ne jomis siekiamus tikslus. NET jeigu infrastruktūros planas buvo patvirtintas rengiant aptariamo nekilnojamojo turto plėtojimo planus, Institucija turi įvertinti, ar infrastruktūra yra naudinga visai bendruomenei, ar tik aptariamam nekilnojamojo turto plėtojimo projektui. Tam, kad būtų galima padaryti išvadą, jog pagalba nebuvo teikiama, nekilnojamojo turto plėtotojas turėtų finansuoti infrastruktūrą tik antruoju atveju (125).

(186) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad savivaldybės (iš dalies) finansuojamos priemonės nėra tiesiogiai faktiškai susijusios su nekilnojamojo turto plėtojimu, – tai veikiau yra savivaldybės viešosios politikos kurti tokio pobūdžio viešai prieinamą infrastruktūrą ir viešuosius želdynus rezultatas (126). Planuojama teritorija yra svarbios poilsio zonos dalis, plytinti ant Nidelvos upės kranto ir pasižyminti didele augalijos ir gyvūnijos įvairove. Nidarė yra tarp miesto gyventojų populiarių pėsčiųjų takų, naudojamų poilsiui ir veiklai atvirame ore, tinklo dalis (127).

(187) Atsižvelgdama į Norvegijos valdžios institucijų pateiktą informaciją, Institucija mano, kad aptariamos infrastruktūros priemonės yra skirtos Trondheimo gyventojų viešajam naudojimui ir labui. Nors šioje teritorijoje dėl nekilnojamojo turto plėtojimo darbų eismas gali suintensyvėti, vykdomi darbai yra naudingi visiems jos gyventojams (128).

(188) Kaip paaiškinta pirmiau, savivaldybė ir įmonė TS dėl nekilnojamojo turto plėtojimo projekto sudarė nekilnojamojo turto plėtojimo sutartį (129). Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad nei savivaldybė, nei nekilnojamojo turto plėtotojas nekilnojamojo turto plėtojimo sutarties neprivalėjo sudaryti.

(189) Nekilnojamojo turto plėtojimo sutartys yra priemonė, padedanti nekilnojamojo turto plėtotojui ir savivaldybėms užtikrinti, kad būtų laikomasi teritorijos bendrojo plano ir procedūrų aprašų reikalavimų, įskaitant bendrosioms infrastruktūros priemonėms taikomus reikalavimus. Į sutartis gali būti (bet nebūtinai) įtrauktos nuostatos, kuriomis nekilnojamojo turto plėtotojui perkeliama tam tikra su bendrosiomis infrastruktūros priemonėmis susijusi ekonominė našta. Svarbu pažymėti, kad nekilnojamojo turto plėtojimo sutartys buvo sudarytos savivaldybės ir nekilnojamojo turto plėtotojo derybų būdu.

(190) Teisės aktuose nėra nuostatų, pagal kurias būtų reikalaujama, kad savivaldybės kurias nors iš tų išlaidų perkeltų nekilnojamojo turto plėtotojui. Tačiau, jeigu savivaldybė ir nekilnojamojo turto plėtotojas sudaro nekilnojamojo turto plėtojimo sutartį, taikomi teisės aktuose nustatyti apribojimai, susiję su tuo, kokios išlaidos gali būti perkeltos nekilnojamojo turto plėtotojui. Tokia tvarka grindžiama logika, kad galios pusiausvyra derybose ir sudarant susitarimą yra nevienoda ir kad savivaldybės padėtis yra palankesnė.

(191) Šiuo atžvilgiu Norvegijos valdžios institucijos rėmėsi neseniai Oslo apygardos teismo priimtu sprendimu, kuriame Teismas nurodo: „Planavimo ir statybos įstatymo 17–3 straipsnis, be kita ko, yra grindžiamas poreikiu apriboti tai, kokias nuostatas savivaldybė gali įtraukti į nekilnojamojo turto plėtojimo sutartį, nes savivaldybė dėl savo teisės leisti arba uždrausti vykdyti projektus turi didelę įtaką. Todėl toje nuostatoje yra nustatytas reikalingumo, tikslingumo ir proporcingumo reikalavimas“ (130).

(192) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad savivaldybės veiksmų laisvę riboja teisės normos ir pirmiau cituoti teismų sprendimai, kiek tai susiję su reikalingumo ir proporcingumo kriterijais. Tačiau savivaldybė vis tiek stengiasi perkelti nekilnojamojo turto plėtotojams kuo daugiau išlaidų. Nors savivaldybė įtvirtino principą, kad reikia perkelti visas išlaidas, praktiškai šis principas sušvelninamas nacionalinės teisės aktuose nustatytais apribojimais.

(193) Formulės ir išankstinių skaičiavimų, kaip paskirstyti išlaidas pagal savivaldybių ir nekilnojamojo turto plėtotojo nekilnojamojo turto plėtojimo sutartį, nėra. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, pagal teisės aktus tokius skaičiavimus nebūtų reikalaujama atlikti ir jie praktiškai nebūtų naudingi. Įvairūs projektai, juos vykdantys nekilnojamojo turto plėtotojai ir jų ekonominiai pajėgumai yra pernelyg skirtingi, kad būtų galima taikyti matematines formules.

(194) Savivaldybė vertina nekilnojamojo turto plėtotojų pasiūlymus. Kad užtikrintų, jog išlaidos būtų paskirstytos proporcingai, vertindama pasiūlymus savivaldybė visas išlaidas, kurias patirtų nekilnojamojo turto plėtotojas, lygina su kitais projektais ir praktiniais rodikliais (vienam m2 naudingojo ploto tenkančiomis indėlio į viešąją infrastruktūrą išlaidomis). Pagal tipinį gyvenamojo būsto statybos projektą (nekilnojamojo turto plėtojimas tokiais atvejais dažniausiai būna labai pelningas) priimtinos vienam m2 naudingojo ploto tenkančios išlaidos sudaro maždaug 2 000 NOK arba mažesnę sumą. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, komerciniai projektai arba viešųjų paslaugų projektai dažniausiai būna ne tokie pelningi, taigi tokiais atvejais vienam m2 naudingojo ploto tenkančios išlaidos paprastai būna mažesnės.

(195) Pagal nekilnojamojo turto plėtojimo sutartį, sudarytą laikantis tokios praktikos su įmone TS, įmonės TS išlaidos buvo 2 226 NOK už vieną m2 naudingojo ploto.

(196) Institucijos prašymu Norvegijos valdžios institucijos pateikė išsamesnės informacijos apie Trondheime neseniai vykdytus palyginti didelės apimties statybos projektus, dėl kurių buvo sudarytos nekilnojamojo turto plėtojimo sutartys. Nė viename projekte vienam m2 naudingojo ploto tenkančios išlaidos nebuvo didesnės už įmonės TS projekto išlaidas. Vykdyti projektai – gyvenamųjų namų ir komercinių (viešųjų) paslaugų projektai. Vieni projektai priklauso kuriai nors vienai kategorijai, kiti yra mišrūs.

(197) Įmonei TS tekusios išlaidos pagal nekilnojamojo turto plėtojimo sutartį buvo didesnės negu daugumoje pateiktų pavyzdžių. Norvegijos valdžios institucijos pažymėjo, kad net itin pelninguose komerciniuose projektuose, pavyzdžiui, viešbučio plėtros arba prekybos centro statybos projekte, vienam m2 naudingojo ploto tenkančios išlaidos yra mažesnės arba tik šiek tiek didesnės negu įmonės TS projekte.

(198) Atsakydamos į Institucijos užklausą Norvegijos valdžios institucijos pažymėjo, kad, kiek joms yra žinoma, nacionalinio lygmens arba Trondheimo statistinių duomenų apie vienam m2 naudingojo ploto tenkančias išlaidas nėra. Tačiau galima rasti viešai prieinamų dokumentų, iš kurių matyti, kad išlaidos, kurias turi padengti TS, yra vienos iš didesnių, palyginti su kitais statybos projektais. Pavyzdžiui, „Norsk Eiendom“ 2018 m. rugpjūčio mėn. ataskaitoje nurodyta, kad, įvertinus keletą Osle vykdytų didelių nekilnojamojo turto plėtojimo projektų, nustatyta, kad vienam m2 naudingojo ploto tenkančios išlaidos sudarė 975–2 167 NOK ir kad pagal daugumą projektų buvo skiriama apie 1 400–1 500 NOK (131).

(199) Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad pateiktus vienam m2 naudingojo ploto tenkančių išlaidų lyginamuosius pavyzdžius naudoti palyginimui galima. Pagal Norvegijos teisinę tvarką vertinant proporcingumą ypač reikia atkreipti dėmesį į išlaidų paskirstymo ekonominį tvarumą. Siekiant nustatyti, ar įmonės TS nekilnojamojo turto plėtojimo sutartis nukrypsta nuo įprastos praktikos, kaip lyginamąjį pavyzdį galima naudoti gyvenamųjų pastatų plėtojimo projektus, nors pagal tokius projektus paprastai patiriama daugiau išlaidų, palyginti su įmonės TS vykdomu projektu. Bet kuriuo atveju, pagal savivaldybių sudaromas nekilnojamojo turto plėtojimo sutartis paprastai vienam m2 bendrojo ploto tenkančios išlaidos taip pat būna mažesnės negu įmonės TS projekte.

(200) Be to, iš atitinkamų teisės aktų (kuriuose nustatytas reikalavimas įvertinti proporcingumą) ir Norvegijos teismų sprendimų (132) aiškiai matyti, kad savivaldybė negalėjo nepažeisdama įstatymų įmonei TS perkelti daugiau išlaidų (133).

(201) Norvegijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie derybų dėl nekilnojamojo turto plėtojimo sutarčių sudarymo praktiką Trondheime ir paaiškino atitinkamų nacionalinės teisės aktų reikalavimus. Iš Norvegijos valdžios institucijų pateiktos informacijos negalima spręsti, ar įmonės TS atveju buvo nukrypta nuo įprastos derybų dėl išlaidų paskirstymo praktikos. Iš pateiktų lyginamųjų pavyzdžių, – nors jie ir yra susiję su kitokio pobūdžio projektais, – nėra matyti, kad įmonės TS sumokėta suma pagal nekilnojamojo turto plėtojimo projektą Trondheime buvo mažesnė už įprastai reikalaujamą indėlį į viešąją infrastruktūrą.

(202) Todėl Institucija negali įrodyti, kad nagrinėjamuoju atveju buvo nukrypta nuo įprastos išlaidų paskirstymo pagal viešosios infrastruktūros projektus praktikos.

(203) Taigi, įvertinusi Norvegijos valdžios institucijų pateiktą informaciją, Institucija negali padaryti išvados, kad paskirstant infrastruktūros išlaidas, susijusias su įmonės TS vykdoma renovacija ir plėtra, įmonei TS buvo suteiktas pranašumas. Atitinkamai daroma išvada, kad priemonė nėra pagalba, todėl ji toliau nebebus vertinama.

6.5. ATRANKUMAS

(204) Kad priemonė būtų laikoma pagalba, ji turi būti atranki ir ja turi būti palaikomos tik „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“.

(205) Nagrinėjamos priemonės yra individualios priemonės, skirtos tik įmonei TS. Todėl tai yra atrankiosios priemonės, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

6.6. POVEIKIS PREKYBAI IR KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS

(206) Pagalbos priemonė turi kelti grėsmę, kad bus iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.

(207) Vien tai, kad priemonė sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis EEE prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, laikoma pakankamu pagrindu daryti išvadą, kad priemonė gali padaryti įtaką EEE valstybių tarpusavio prekybai ir iškraipyti kitose EEE valstybėse įsteigtų įmonių tarpusavio konkurenciją (134).

(208) Įmonei TS skirta kapitalo injekcija jai suteiktas pranašumas, nes jos padėtis sustiprinama, palyginti su kitomis įmonėmis, su kuriomis ji konkuruoja EEE rinkoje. Tą patį galima pasakyti apie bet kurį pranašumą, kurį įmonei TS suteikia pagal nuomos sutartis teikiama galima pagalba.

(209) Institucija privalo išsamiau išnagrinėti, ar priemonės gali paveikti EEE valstybių tarpusavio prekybą. Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas konstatavo, kad „jeigu valstybės suteikta finansinė pagalba sustiprina tam tikros įmonės padėtį, palyginti su kitomis [Sąjungos] vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, manytina, kad pagalba turėjo įtakos šiai prekybai“ (135).

(210) Komplekse „Trondheim Spektrum“ gali vykti įvairaus dydžio renginiai: nuo vidutinio dydžio iki didelių tarptautinių renginių, kurie gali būti ne vien šio regiono renginiai (136).

(211) Institucija pažymi, kad poveikis prekybai negali būti vien hipotetinis arba spėjamas. Remiantis numatomu priemonės poveikiu, turi būti nustatyta, kodėl priemonė iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir gali daryti įtaką EEE valstybių tarpusavio prekybai (137).

(212) Institucija ir Komisija įvairiuose sprendimuose laikėsi pozicijos, kad, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, tam tikra veikla ir priemonės daro poveikį tik vietos lygmeniu, taigi nedaro poveikio EEE valstybių tarpusavio prekybai. Tose bylose Komisija ir Institucija nustatė visų pirma tai, kad gavėjas teikia paslaugas nedidelėje EEE valstybės teritorijoje ir veikiausiai nepritrauks klientų iš kitų EEE valstybių, taip pat kad galima numatyti, jog priemonė galėtų turėti tik nereikšmingą poveikį tarpvalstybinio investavimo arba įsisteigimo sąlygoms. Kai kurie iš tų sprendimų yra susiję su sporto ir laisvalaikio centrais, teikiančiais paslaugas daugiausia vietos gyventojams ir greičiausiai nepritraukiančiais klientų arba investicijų iš kitų EEE valstybių (138).

(213) Nors nagrinėjamu atveju dalis įmonės TS vykdomos veiklos yra vietos pobūdžio, jos komplekse taip pat vyksta tokie renginiai kaip prekybos mugės ir kiti tarptautiniai renginiai, į kuriuos atvyksta klientai iš užsienio. Be to, įmonės TS komplekse vyks 2020 m. Europos rankinio čempionatas, todėl galima daryti prielaidą, kad į jį atvyks klientų iš užsienio.

(214) Galiausiai pažymėtina, kad tarptautinių renginių organizavimo rinka yra atvira patalpų renginiams teikėjų ir renginių organizatorių konkurencijai ir kad šių subjektų vykdoma veikla paprastai yra EEE valstybių tarpusavio prekybos objektas (139)

(215) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Institucija laikosi nuomonės, kad aptariamos priemonės kelia konkurencijos iškraipymo grėsmę ir gali padaryti įtaką EEE valstybių tarpusavio prekybai.

6.7. IŠVADA DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMO

(216) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Institucija daro tokią išvadą: a) galimybės, kad 2007–2017 m. nuomos sutartimis (4 priemonė) ir naująja 2019 m. nuomos sutartimi (5 priemonė) teikta tam tikra pagalba, atmesti negalima. Kaip bus paaiškinta toliau, tokia pagalba būtų suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal Susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, todėl galutinės išvados dėl pagalbos buvimo daryti nereikia; b) pagal 6 priemonę (kapitalo injekcija) valstybės pagalba buvo teikta; c) pagal 7 priemonę (infrastruktūros išlaidų finansavimas) valstybės pagalba nebuvo teikta; d) pagal 9 priemonę („Nordea“ ir TS paskolos sutartis) valstybės pagalba nebuvo teikta.

7. PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

(217) Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta: „ELPA priežiūros institucijai tinkamu laiku pranešama apie visus planus suteikti arba pakeisti pagalbą […], kad ji galėtų pateikti savo pastabas. Atitinkama valstybė nepradeda taikyti savo siūlomų priemonių tol, kol pagal šią procedūrą priimamas galutinis sprendimas.“

(218) Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad naujoji nuomos sutartis taikoma su sąlyga, kad ji atitiks rinkos sąlygas (140). Joje aiškiai numatyta galimybė sutarties sąlygas suderinti su rinkos sąlygomis, jeigu to pareikalautų Institucija. Atsižvelgdama į tai, Institucija daro išvadą, kad tuo atveju, jeigu nuomos sutartimi buvo teikta kokia nors pagalba, Norvegijos valdžios institucijos 2019 m. nuomos sutarties atžvilgiu laikėsi Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyto reikalavimo.

(219) Norvegijos valdžios institucijos nepranešė Institucijai apie 2007–2017 m. sudarytas nuomos sutartis. Todėl Institucija daro išvadą, kad jeigu nuomos sutartimis tam tikra pagalba buvo teikta, valdžios institucijos tos priemonės atžvilgiu nevykdė joms pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį tenkančių pareigų.

7.1. 6 PRIEMONĖ. KAPITALO INJEKCIJA NEATITINKA BBIR

(220) Pagal BBIR 3 straipsnį pagalbos schemos, individuali pagalba, suteikta pagal pagalbos schemas, ir ad hoc pagalba yra suderinamos su vidaus rinka pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą ir joms netaikomas reikalavimas pranešti pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį, jeigu tokia pagalba tenkina visas šio BBIR I skyriuje nustatytas sąlygas ir specialias BBIR III skyriuje atitinkamos kategorijos pagalbai nustatytas sąlygas.

(221) BBIR 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad reglamentas taikomas tik pagalbai, kuri turi skatinamąjį poveikį. BBIR 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta: „Laikoma, kad pagalba turi skatinamąjį poveikį, jei, prieš pradėdamas vykdyti su projektu ar veikla susijusius darbus, gavėjas atitinkamai valstybei narei pateikia rašytinę paraišką gauti pagalbą. Paraiškoje gauti pagalbą nurodoma bent tokia informacija: a) įmonės pavadinimas ir dydis; b) projekto aprašymas, įskaitant jo pradžios ir pabaigos datas; c) projekto vieta; d) tinkamų finansuoti išlaidų sąrašas; e) pagalbos rūšis (dotacija, paskola, garantija, grąžintinas avansas, nuosavo kapitalo injekcija ar kt.) ir viešojo finansavimo suma, kurios reikia projektui.“

(222) Norvegijos valdžios institucijos nurodo, jog nėra aišku, kaip BBIR 6 straipsnio 2 dalis turėtų būti taikoma vykdomiems projektams, kurie yra modifikuojami, išplečiami arba dėl kurių užbaigimo kyla neaiškumų. Norvegijos valdžios institucijos nurodė, BBIR 6 straipsnio 2 dalyje nurodyti „su projektu susiję darbai“ logiškai nebūtinai turi sutapti su viso projekto pradžia, bet taip pat gali būti vykdomi vėliau, ypač tada, kai projektas arba veikla realiai yra susiję su pakeitimu, išplėtimu ar pan.; be to, reikėtų suprasti, kad „su projektu susiję darbai“ taip pat apima tuos atvejus, kai iškyla poreikis priimti naują sprendimą.

(223) Norvegijos valdžios institucijos nurodė, jog projekto modifikavimas ir atvejai, kai numatyto biudžeto ima nepakakti, nėra retas dalykas. Infrastruktūros projektų atveju tai veikiau yra taisyklė, o ne išimtis.

(224) Remiantis tokiu aiškinimu, gali būti be reikalo atskiriamas esamos infrastruktūros atnaujinamas ir infrastruktūros kūrimas. Be to, projektus, kuriems jau panaudota nemažai valstybinių išteklių, gali tekti sustabdyti arba gerokai apriboti jau pradėjus darbus.

(225) Norvegijos valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad toks aiškinimas gali turėti nenumatytų ir nepageidautinų padarinių – biudžetas gali būti planuojamas atsargiai ir dėl to gali būti skiriamos didesnės pagalbos sumos.

(226) Galiausiai Norvegijos valdžios institucijos pažymi, kad Institucija keliose bylose yra patvirtinusi pagalbą, dėl kurios buvo kreiptasi projektą jau pradėjus vykdyti. Norvegijos valdžios institucijos mano, kad BBIR 6 straipsnį galima aiškinti ir taip, kad toks atvejis į jo taikymo sritį taip pat patektų (141).)

(227) Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad komplekso „Trondheim Spektrum“ renovacijos darbai pradėti dar iki įmonei TS paprašant savivaldybės padidinti kapitalą. Teisingumo Teismas, aiškindamas BBIR, laikėsi griežtos pozicijos. Teisingumo Teismas konstatavo, kad jeigu BBIR sąlygos netenkinamos, pareigos pranešti išimtis tai priemonei netaikoma (142).

(228) Kalbant apie galimybę projektą pradėti vykdyti vėliau, Institucija pažymi, kad iš kapitalo injekcijos finansuotų papildomų statybos išlaidų negalima laikyti nuo infrastruktūros renovacijos ir plėtros atskiru projektu. Papildoma statyba yra darbai, kuriais papildomi pradiniai „Trondheim Spektrum“ renovacijos ir plėtros darbai, ir jei nebūtų pradinio projekto, jie nebūtų vykdomi. Institucijos nuomone, vertinimas, ar papildoma statyba yra dalykas, dėl kurio reikia priimti naują sprendimą, prilygtų vertinimui, ar tai yra naujas projektas. Bet koks toks dirbtinis infrastruktūros projekto skaidymas keltų pavojų, kad gali būti susilpnintas BBIR 6 straipsnyje nustatytas griežtas skatinamojo poveikio kriterijus, o tai prieštarautų BBIR tikslui.

(229) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Institucija daro išvadą, kad kapitalo injekcija suteikta nesilaikant BBIR. Valstybės pagalbai, kaip nurodyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, kuriais BBIR netaikomas, galioja reikalavimas apie ją pranešti. Norvegijos valdžios institucijos apie kapitalo injekciją Institucijai nepranešė. Todėl Institucija daro išvadą, kad Norvegijos valdžios institucijos nevykdė joms pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį tenkančių pareigų. Todėl 2018 m. gruodžio 5 d. pagalba suteikta neteisėtai. Toliau Institucija vertins priemonės suderinamumą tiesiogiai pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

8. PAGALBOS PRIEMONIŲ SUDERINAMUMAS

(230) Institucija gali pripažinti, kad valstybės pagalba yra suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu pagalba atitinka tam tikras suderinamumo sąlygas.

(231) Daugumoje atvejų suderinamumo sąlygos yra išdėstytos Institucijos valstybės pagalbos gairėse. Tačiau šiuo atveju nagrinėjamai priemonei taikytinų valstybės pagalbos gairių nėra. Todėl Institucija vertins nuomos sutartis (4 ir 5 priemonės) ir kapitalo injekciją (6 priemonė) tiesiogiai pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

(232) Institucijos vertinimas pagrįstas bendrais vertinimo principais: — indėlio siekiant aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo; — valstybės intervencijos būtinybės; — valstybės pagalbos, kaip politikos priemonės, tinkamumo; — skatinamojo poveikio buvimo; — pagalbos sumos proporcingumo (pagalbos apribojimas iki būtino minimumo); — netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimo ir — skaidrumo.

8.1. BENDROS SVARBOS TIKSLAS

(233) Valstybės pagalba turi padėti siekti aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo, kurį pripažįsta susitariančiosios šalys.

(234) Sporto skatinimas EEE susitarime nėra tiesiogiai nurodytas kaip bendras tikslas. Tačiau sporto skatinimą galima laikyti švietimo, mokymo ir jaunimo skatinimo ir socialinės politikos dalimi. Kaip pirmiausia nustatyta EEE susitarimo 1 ir 78 straipsniuose, glaudesnis bendradarbiavimas šiose srityse laikomas vienu iš EEE tikslų. Glaudesnio bendradarbiavimo aspektai išsamiau apibrėžti EEE susitarimo 31 protokole dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis. Šio protokolo 4 straipsnio antraštė yra „Švietimas, mokymas ir jaunimas“ ir jame numatytas susitariančiųjų šalių dalyvavimas 2004 m. iniciatyvoje „Europos švietimas per sportą“.

(235) Iš to matyti, kad sporto skatinimas ir EEE susitarime įtvirtinti tikslai yra glaudžiai susiję. Institucija pripažino, kad sporto skatinimas, be kitų dalykų, finansuojant sporto infrastruktūrą, yra bendros svarbos tikslas (143).

(236) Komplekse vyks ne tik sporto, bet ir kultūros renginiai, taigi taip bus prisidedama prie kultūros įvairovės skatinimo. EEE susitarime nėra nuostatos, atitinkančios Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies d punktą. Nepaisant to, Institucija pripažįsta, kad valstybės pagalbos priemonės gali būti patvirtintos kultūros pagrindu, vadovaujantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu (144).

(237) Komisija leido taikyti keletą pagalbos priemonių, skirtų sporto ir daugiafunkciams kompleksams remti. Komisija pripažino, kad sporto ir kitų viešų renginių centrų, kuriais gali naudotis plačioji visuomenė, statybą ir veiklą galima laikyti valstybės atsakomybės sritimi (145).

(238) Kadangi „Trondheim Spektrum“ užtikrins galimybę plačiajai visuomenei užsiimti sportine, kultūrine ir poilsio veikla bei joje dalyvauti, ypač turint galvoje arenos daugiafunkciškumą ir tai, kad Trondheime trūksta įvairiems renginiams tinkamos infrastruktūros, savivaldybė, suteikdama plačiajai visuomenei tokias patalpas, vykdys savo pareigą. Todėl reikia manyti, kad įgyvendinant komplekso „Trondheim Spektrum“ projektą yra tenkinami bendro intereso politikos tikslai.

(239) Be to, jeigu tam tikros BBIR sąlygos būtų įvykdytos, sporto ir daugiafunkcę infrastruktūrą būtų galima finansuoti pagal jo 55 straipsnį. Tai irgi įrodo, kad valstybės pagalba tokiai infrastruktūrai gali būti priemonė bendros svarbos tikslui siekti.

(240) Vadinasi, aptariamomis priemonėmis yra siekiama bendros svarbos tikslo.

8.2. VALSTYBĖS INTERVENCIJOS BŪTINYBĖ

(241) Kad būtų galima įvertinti, ar valstybės pagalba yra veiksminga siekiant nustatyto bendros svarbos tikslo, pirmiausia reikia apibrėžti nagrinėtiną problemą. Valstybės pagalba turėtų būti skiriama tais atvejais, kai ji gali iš esmės pagerinti padėtį ir to neįmanoma pasiekti vien rinkos priemonėmis, pavyzdžiui, pašalinant rinkos nepakankamumą arba išsprendžiant teisingumo ar sanglaudos problemą.

(242) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad savivaldybei trūksta tinkamų patalpų, kur galėtų vykti didesni sporto ir kultūros renginiai. Komplekse „Trondheim Spektrum“ savivaldybė galės organizuoti įvairius renginius, pavyzdžiui, vyrų ir moterų rankinio čempionatą „EURO 2020“. Jeigu aptariamos priemonės nebūtų, viešojo intereso tikslas nebūtų pasiektas.

(243) Be to, vietos Sporto taryba yra nurodžiusi, jog Trondheime labai trūksta vietų, kur jaunimas galėtų užsiimti sportine veikla. Šį argumentą patvirtina savivaldybės pateiktos sąmatos, iš kurių matyti, kad iki 2030 ir 2050 m. atitinkamai reikės mažiausiai nuo 8 iki 22 salių (146). Uždarų sporto patalpų poreikis savivaldybėje auga, nes vis daugiau vaikams ir jaunimui skirtos veiklos vyksta visus metus, o anksčiau veikla daugiausia buvo sezoninio pobūdžio (147).

(244) Norvegijos valdžios institucijų teigimu, visuotinai pripažįstama, kad investicijų į tokią infrastruktūrą, kaip „Trondheim Spektrum“, trūksta. Privatūs veiklos vykdytojai patalpų poreikio patenkinti negali, nes, turint galvoje ekonominius projekto aspektus, nėra tikėtina, kad privatus investuotojas investuotų į projektus, kuriais Trondheime tenkinami tie patys poreikiai (148). Įmonė TS bandė pritraukti finansavimą ne vien iš savivaldybės, bet ir iš kitų suinteresuotųjų subjektų, tačiau pastangos buvo nesėkmingos.

(245) Savivaldybė įtvirtino principą, kad patalpos savivaldybės sporto klubams suteikiamos nemokamai. Taip norima padėti skatinti vaikus ir jaunimą dalyvauti sportinėje veikloje, nepriklausomai nuo konkrečių šeimų gaunamų pajamų dydžio.

(246) Dėl to, kad savivaldybė pagal nuomos sutartis perka įmonės TS salių pajėgumus ir vėliau paskirsto juos jaunimo sporto klubams, sporto klubai gali pasiūlyti piliečiams galimybę sportuoti nemokamai. Kadangi sporto klubai neturi finansinių pajėgumų šią galimybę finansuoti iš savo išteklių, salių pajėgumų nuomos išlaidas turėtų dengti galutiniai naudotojai, t. y. savivaldybės gyventojai.

(247) Todėl, jeigu nuomos sutartimis teikiamos galimos pagalbos nebūtų, pasiūla būtų daug mažesnė, o dėl ribotų finansinių