PRIEDAS

„14. VALSTYBĖS PAGALBA MOKSLINIAMS TYRIMAMS, TAIKOMAJAI VEIKLAI IR NAUJOVIŲ DIEGIMUI

1. Įvadas

1.1. Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui tikslai

Mokslinių tyrimų, taikomosios veiklos ir naujovių diegimo (toliau – MTTV ir naujovių diegimas) skatinimas yra svarbus Europos ekonominės erdvės (1) visuotinai svarbus tikslas. EB sutarties 163 straipsnyje teigiama, kad „Bendrijos tikslas – stiprinti Bendrijos pramonės mokslinį bei technologinį pagrindą ir skatinti pramonę tapti konkurencingesnę tarptautiniu mastu, kartu remiant visus mokslinius tyrimus, kurie, manoma, yra reikalingi...“ EB sutarties 164–173 straipsniuose apibrėžiama šioje srityje vykdytina veikla ir daugiametės bendrosios programos taikymo sritis bei įgyvendinimo tvarka.

EEE susitarimo 78 straipsnyje numatyta, kad susitariančiosios šalys stiprina ir plėtoja bendradarbiavimą Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityse. EEE susitarimo 80 straipsnyje išsamiau nurodoma, kad EEE susitarimo 78 straipsnyje numatytas bendradarbiavimas vykdomas kaip ELPA valstybių dalyvavimas EB pagrindų programose, specialiosiose programose, projektuose arba kitoje veikloje. Be to, EEE susitarimo 31 protokole dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, numatomas ELPA valstybių dalyvavimas ir bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje.

2002 m. kovo mėn. susitikime Barselonoje Europos Vadovų Taryba užsibrėžė aiškų tikslą – ateityje didinti išlaidas moksliniams tyrimams. Ji pritarė, kad reikėtų didinti bendrąsias Bendrijos išlaidas moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai (toliau – MTTV) ir naujovių diegimui, kad iki 2010 m. būtų galima pasiekti užsibrėžtą 3 % bendrojo vidaus produkto tikslą. Toliau buvo patikslinta, kad du trečdaliai šių naujų investicijų turėtų būti privataus sektoriaus indėlis. Kad šio tikslo būtų pasiekta, investicijos į mokslinius tyrimus turi augti vidutiniškai po 8 % per metus, valstybės išlaidoms augant 6 % per metus (2), o privataus sektoriaus investicijoms – 9 % per metus (3).

Teikiama valstybės pagalba siekiama padidinti ekonomikos veiksmingumą (4) ir taip prisidėti prie tvarios plėtros ir darbo vietų kūrimo. Todėl valstybės pagalba MTTV ir naujovių diegimui laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei galima tikėtis, kad tokia valstybės pagalba padės toliau plėtoti MTTV ir naujovių diegimą, ir manoma, kad konkurencijos iškraipymai neprieštarauja bendriesiems interesams, kuriuos Institucija šiame skyriuje prilygina ekonominiam veiksmingumui. Šiuo skyriumi siekiama užtikrinti galimybę pasiekti šį tikslą ir ypač padėti ELPA valstybėms tikslingiau nukreipti pagalbą susijusiam rinkos nepakankamumui įveikti (5).

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytas principas, kad valstybės pagalbą teikti draudžiama. Tačiau tam tikrais atvejais tokia pagalba gali būti suderinama su EEE susitarimu, kaip numatyta 61 straipsnio 2 ir 3 dalyse. Pagalba MTTV ir naujovių diegimui pirmiausia gali būti pateisinama remiantis 61 straipsnio 3 dalies b ir c punktais. Šiame skyriuje Institucija nustato taisykles, kuriomis remdamasi ji vertina pagalbą, apie kurią jai pranešama, naudodamasi savo įgaliojimais bei didindama savo sprendimų priėmimo proceso teisinį tikrumą bei skaidrumą.

1.2. Valstybės pagalbos politika, MTTV ir naujovių diegimas

Atsižvelgiant į Lisabonos strategijos tikslus manoma, kad dabartinis MTTV ir naujovių diegimo lygis nėra tinkamiausias Bendrijos ekonomikai. Tai reiškia, kad MTTV ir naujovių diegimo veiklos augimas užtikrintų spartesnę plėtrą Bendrijoje. Institucija, atsižvelgdama į Bendrijos pasiekimus, mano, kad norint pasiekti šį tikslą būtina atnaujinti ir patobulinti šiuo metu galiojančias valstybės pagalbos MTTV taisykles.

Pirma, šiame skyriuje Institucija išplečia dabartinę pagalbos teikimo MTTV sritį, įtraukdama į ją naujas paramos naujovių diegimui rūšis. Naujovių diegimas yra susijęs su procesu, kuriame žinios ir technologijos susiejamos su rinkos galimybių panaudojimu naujiems arba patobulintiems produktams, paslaugoms ir verslo procesams, palyginti su esamais bendrojoje rinkoje, ir yra siejamas su tam tikra rizika. Tačiau, taikydama valstybės pagalbos taisykles, Institucija mano, kad valstybės pagalba naujovių diegimui turėtų būti leidžiama remiantis ne abstrakčia naujovių diegimo apibrėžtimi, bet tik atsižvelgiant į tai, kiek naujovių diegimas yra susijęs su konkrečia veikla, kuria tiesiogiai kovojama su naujoves įgyvendinti trukdančiais rinkos nepakankamumo atvejais ir dėl kurios iš valstybės pagalbos gauta nauda gali viršyti galimą žalą konkurencijai ir prekybai.

Antra, Institucija siekia remti geresnį valstybės pagalbos MTTV ir naujovių diegimui administravimą. Ji ketina praplėsti bendrosios išimties taikymo MTTV sritį, nes šiuo metu bendroji išimtis taikoma tik mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ) (6). Būsimasis bendrasis bendrosios išimties reglamentas (toliau – BIR) bus taikomas ne tokioms problemiškoms pagalbos priemonėms MTTV ir naujovių diegimo srityje. Šis skyrius bus toliau taikomas visoms priemonėms, apie kurias buvo pranešta Institucijai, nesvarbu, ar dėl to, kad tokiai priemonei netaikomas į EEE susitarimą įtrauktas BIR, ar dėl BIR numatytos pareigos pranešti apie pagalbą atskirai, ar dėl to, kad ELPA valstybė nusprendžia pranešti apie pagalbos priemonę, kuriai iš principo pagal BIR galėtų būti taikoma išimtis, taip pat vertinant kiekvieną pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta.

Trečia, kad Institucijos atliekamas vertinimas būtų kuo kruopštesnis, šiame skyriuje nagrinėjamoms priemonėms taikomos ne tik konkrečios pagalbos priemonės suderinamumo taisyklės (žr. 5 skirsnį), tačiau taip pat dėl didesnės su kai kuriomis pagalbos priemonėmis susijusios konkurencijos ir prekybos iškraipymo rizikos atliekant išsamų vertinimą atsižvelgiama į papildomus aspektus, susijusius su skatinamuoju poveikiu ir pagalbos reikalingumu (žr. 6 skirsnį), ir papildoma metodika (žr. 7 skirsnį).

Tokiomis aplinkybėmis Institucija pabrėžia, kad konkurencingose rinkose turėtų savaime susidaryti galimybės gauti pačius geriausius rezultatus MTTV ir naujovių diegimo srityje. Tačiau taip atsitinka ne visada, ir tokiu atveju Vyriausybės įsikišimas gali padėti pasiekti geresnių rezultatų. Įmonės daugiau investuos į mokslinius tyrimus tik tada, jei iš to galės gauti konkrečios komercinės naudos ir žinos apie tokias galimybes. MTTV ir naujovių diegimo lygis gali būti neaukštas dėl daugelio priežasčių: iš dalies dėl struktūrinių kliūčių, iš dalies dėl rinkos nepakankamumo. Struktūrines kliūtis geriausia šalinti struktūrinėmis priemonėmis (7), o valstybės pagalba gali atlikti rinkos nepakankamumą atsveriančios priemonės vaidmenį. Be to, remiantis empirine patirtimi galima teigti, kad norint, jog valstybės pagalba būtų veiksminga, ją teikiant turi būti sukurtos palankios pamatinės sąlygos, pvz., atitinkama intelektinės nuosavybės teisių sistema ir konkurencinga aplinka, kurioje veikia moksliniams tyrimams ir naujovių diegimui palankūs teisės aktai ir palaikančios finansų rinkos.

Tačiau valstybės pagalba taip pat iškraipo konkurenciją, o stipri konkurencija yra lemiamas investicijų į MTTV ir naujovių diegimą skatinimo pačioje rinkoje veiksnys. Todėl, siekiant mažinti rinkos iškraipymus, būtina apdairiai planuoti valstybės pagalbos priemones. Antraip valstybės pagalba gali duoti priešingų rezultatų – sumažinti bendrą MTTV ir naujovių diegimo lygį bei sulėtinti ekonomikos plėtrą.

Pagrindinė su MTTV ir naujovių diegimo pagalbos teikimu įmonėms susijusi problema yra tai, kad kintančios konkuruojančių įmonių paskatos investuoti yra iškreiptos ir tikriausiai prislopintos. Gavusios pagalbą įmonės padėtis rinkoje dažniausiai sustiprėja, o kitų įmonių investicijų grąža sumažėja. Kai tokia grąža labai sumažėja, konkuruojančios įmonės gali sumažinti investicijas į MTTV ir naujovių diegimo veiklą. Be to, jeigu dėl pagalbos jos gavėjas turi šiek tiek apriboti savo biudžetą, jo paskatos įgyvendinti naujoves taip pat gali susilpnėti. Be to, tokia pagalba galima paremti neveiksmingai veikiančias įmones arba sudaryti pagalbos gavėjui sąlygas intensyviau šalinti konkurentus arba įgyti įtaką rinkoje.

1.3. Pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui pusiausvyros tyrimas

1.3.1. Valstybės pagalbos veiksmų planas: mažesnė ir tikslingesnė pagalba, pagalbos vertinimo pusiausvyros tyrimas

Valstybės pagalbos veiksmų plane (8) Komisija pareiškė, kad „siekdama kiek įmanoma labiau prisidėti prie atnaujintos Lisabonos strategijos augimo ir darbo vietų labui, Komisija prireikus stiprins valstybės pagalbos įvertinimo ekonominį metodą. Ekonominis metodas – priemonė, padedanti labiau sutelkti ir tikslingiau taikyti valstybės pagalbą įgyvendinant atnaujintos Lisabonos strategijos tikslus.“

Vertindama, ar valstybės pagalbos priemonė gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu, Institucija, taikydama tokį pat metodą kaip Komisija, lygina teigiamą ekonominį valstybės pagalbos poveikį įgyvendinant bendrųjų interesų tikslus ir galimą neigiamą šalutinį poveikį – prekybos ir konkurencijos iškraipymą. Komisijos Valstybės pagalbos veiksmų plane sukauptos praktikos pagrindu tokiam palyginimui atlikti buvo pasiūlytas formalus metodas, vadinamasis „pusiausvyros tyrimas“ (9). Priimant sprendimą dėl valstybės pagalbos priemonės patvirtinimo, pusiausvyros tyrimas atliekamas trimis etapais: pirmaisiais dviem etapais siekiama įvertinti teigiamą valstybės pagalbos poveikį, o trečiajame vertinamas neigiamas pagalbos poveikis bei teigiamo ir neigiamo poveikių pusiausvyra:

1. Ar pagalbos priemone siekiama aiškiai apibrėžto bendrųjų interesų tikslo (pvz., augimo, užimtumo, sanglaudos, aplinkos apsaugos)?

2. Ar pagalba yra tinkamai suplanuota, kad būtų pasiektas bendrųjų interesų tikslas, t. y. ar siūloma pagalba siekiama įveikti rinkos nepakankamumą ar pasiekti kitą tikslą? i) Ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė? ii) Ar valstybės pagalba yra skatinamojo pobūdžio, t. y. ar ši pagalba keičia įmonių veiklą? iii) Ar pagalbos priemonė proporcinga, t. y. ar tokį patį veiklos pokytį galėtų sąlygoti mažesnė pagalba?

3. Ar konkurencijos iškraipymai ir poveikis prekybai gana nedideli, kad bendra pusiausvyra būtų teigiama?

Šis pusiausvyros tyrimas atliekamas rengiant valstybės pagalbos taisykles ir vertinant konkrečius atvejus.

Pagal bendrosios išimties reglamentą valstybės pagalba laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei tenkinamos nustatytos sąlygos. Ši nuostata iš esmės taikytina daugumai šiame skyriuje aprašomų atvejų.

Tačiau atskirų pagalbos priemonių, kurios dėl didelių pagalbos sumų galėtų labiau iškraipyti rinką, teigiamą ir neigiamą poveikius Institucija vertina remdamasi proporcingumo principu.

1.3.2. Skyriuje nagrinėjamas bendrojo intereso tikslas

Šiame skyriuje nagrinėjamas bendrojo intereso tikslas – skatinti mokslinius tyrimus, taikomąją veiklą ir naujovių diegimą. Juo siekiama didinti ekonominį veiksmingumą sprendžiant tiksliai apibrėžtas rinkos nepakankamumo problemas, kurios užkerta kelią EEE ekonomikai pasiekti tinkamiausią MTTV ir naujovių diegimo lygį.

Norint parengti taisykles, kuriomis užtikrinama, kad pagalbos priemonėmis būtų pasiektas šis tikslas, pirmiausia būtina nustatyti MTTV ir naujovių diegimo veiklai trukdančias rinkos nepakankamumo problemas. MTTV ir naujovių diegimas plėtojami įvairiose veiklos srityse, kurios daugumos produktų rinkų atžvilgiu priklauso tiekėjų rinkai ir kurių MTTV bei naujovių diegimo potencialas panaudojamas naujiems arba patobulintiems produktams kurti (10), taip pat plėtojant šiose produktų rinkose vykstančius procesus, taip skatinant ekonomikos plėtrą. Tačiau, atsižvelgiant į esamus MTTV ir naujovių diegimo pajėgumus, rinkos nepakankamumo problemos gali sukliudyti pasiekti geriausių rezultatų rinkoje ir rezultatai gali būti neigiami dėl šių priežasčių:

— Teigiami išorės veiksniai ir (arba) žinių skleidimas: MTTV ir naujovių diegimo veikla dažnai yra naudinga visuomenei, nes skleidžiamos žinios. Tačiau, jei veikla vykdoma tik vadovaujantis rinkos dėsniais, ji gali neužtikrinti pakankamos grąžos privačiam investuotojui, nors tokie projektai ir būtų naudingi visuomenei, nes pelno siekiančios įmonės, priimdamos sprendimą dėl savo MTTV ir naujovių diegimo masto, nepakankamai atsižvelgia į savo įgyvendinamų projektų išorinį poveikį. Todėl dažnai projektai, atitinkantys bendruosius interesus, be Vyriausybės įsikišimo gali likti neįgyvendinti.

— Viešosios gėrybės ir (arba) žinių skleidimas: kuriant bendrąsias žinias, pavyzdžiui, fundamentinius mokslinius tyrimus, neįmanoma neleisti kitiems asmenims naudotis šiomis žiniomis (viešąja gėrybe), tačiau specialiosios, su gamyba susijusios žinios gali būti saugomos, pvz., taikant patentus, kurių naudojimas užtikrina išradėjui didesnę jo išradimo grąžą. Norint nustatyti tinkamą paramos MTTV ir naujovių diegimui politiką, labai svarbu atskirti bendrąsias žinias nuo žinių, kurias galima apsaugoti. Įmonės yra linkusios nemokamai pasinaudoti kitų sukurtomis bendrosiomis žiniomis, dėl to pačios nenoriai jas kuria. Iš tiesų rinka gali būti ne tik neveiksminga – jos gali apskritai nebūti. Jeigu būtų kuriama daugiau bendrųjų žinių, žinių skleidimas ūkyje būtų naudingesnis visai visuomenei. Siekdamos šio rezultato, Vyriausybės gali nuspręsti remti įmonių veiklą, susijusią su žinių kūrimu. Fundamentinių mokslinių tyrimų atveju jos gali turėti visiškai apmokėti bendrovių atliekamus fundamentinius mokslinius tyrimus.

— Nepakankama ir asimetrinė informacija: MTTV ir naujovių diegimas yra susiję su didele rizika ir netikrumu. Dėl nepakankamos ir (arba) asimetrinės informacijos privatūs investuotojai gali būti nelinkę finansuoti vertingų projektų, o aukštos kvalifikacijos darbuotojai gali nesužinoti apie galimybes įsidarbinti naujoves diegiančiose įmonėse. Todėl šiose rinkose žmogiškieji ištekliai ir finansiniai ištekliai gali būti paskirstyti nepakankamai veiksmingai ir ekonomikai naudingi projektai gali likti neįgyvendinti.

— Koordinavimas ir tinklo nepakankamumas: įmonių gebėjimas koordinuoti veiklą arba bent bendradarbiauti, taigi ir plėtoti MTTV ir naujovių diegimą gali pablogėti. Problemų gali kilti dėl įvairiausių priežasčių, įskaitant MTTV veiklos koordinavimo sunkumus ir sunkumus ieškant tinkamų partnerių.

1.3.3. Tinkama priemonė

Labai svarbu atsiminti, kad gali būti ir kitų, geresnių priemonių MTTV ir naujovių diegimui ekonomikoje padidinti, pavyzdžiui, reguliavimas, didesnis universitetų finansavimas, bendros MTTV ir naujovių diegimo veiklai palankios mokesčių priemonės (11). Konkrečiomis aplinkybėmis politikos priemonės tinkamumas dažniausiai yra susijęs su pagrindinėmis problemos priežastimis. Norint sudaryti naujiems rinkos dalyviams geresnes galimybes naudotis MTTV ir naujovių diegimo rezultatais, rinkos kliūčių mažinimas kartais gali būti tinkamesnė priemonė už valstybės pagalbą. Didesnės investicijos į universitetus gali būti tinkamesnė priemonė kvalifikuotų MTTV ir naujovių diegimo srities darbuotojų trūkumo problemai spręsti už valstybės pagalbos teikimą MTTV ir naujovių diegimo projektams. Todėl ELPA valstybės turėtų pasirinkti valstybės pagalbą tais atvejais, kai ši priemonė yra tinkama atsižvelgiant į problemos, kurią bandoma išspręsti tokiomis priemonėmis, pobūdį. Tam būtina aiškiai apibrėžti rinkos nepakankamumą, kurį ELPA valstybės siekia įveikti valstybės pagalbos priemonėmis.

1.3.4. Pagalbos skatinamasis poveikis ir reikalingumas

MTTV ir naujovių diegimui teikiama valstybės pagalba siekiama, kad jos gavėjo elgesys pasikeistų taip, jog jo MTTV ir naujovių diegimo veiklos lygis išaugtų arba jis galėtų vykdyti veiklą, kurios priešingu atveju vykdyti negalėtų, arba galėtų vykdyti, bet tik mažesniu mastu. Institucijos nuomone, dėl valstybės pagalbos MTTV ir naujovių diegimo veikla turėtų būti didesnio masto, didesnės apimties, jai turėtų būti skiriamos didesnės investicijos ir ji turėtų būti vykdoma sparčiau. Skatinamąjį poveikį galima nustatyti atlikus faktų palyginimo analizę, pagal kurią lyginamas numatomos veiklos lygis su pagalba ir be pagalbos. ELPA valstybės turi aiškiai parodyti, kaip ketina užtikrinti skatinamąjį poveikį.

1.3.5. Pagalbos proporcingumas

Pagalba laikoma proporcinga tik tuo atveju, jei to paties rezultato neįmanoma pasiekti naudojant mažiau iškraipymų sukeliančią pagalbos priemonę. Visų pirma pagalbos suma ir intensyvumas turi būti mažinami iki žemiausio lygio, kuris būtinas, kad būtų vykdoma MTTV ir naujovių diegimo veikla.

1.3.6. Neigiamas pagalbos MTTV ir naujovių diegimui poveikis turi būti nedidelis, kad bendras pagalbos poveikis išliktų teigiamas

Galimus konkurencijos iškraipymus, atsirandančius dėl valstybės pagalbos MTTV ir naujovių diegimui, galima suskirstyti į tokias grupes:

— įmonių kintančių ekonominių paskatų panaikinimas ir įmonių išstūmimas,

— neveiksmingos gamybos rėmimas,

— konkurentų šalinimas ir įtakos rinkoje sustiprinimas,

— poveikis ekonominės veiklos lokalizavimui EEE valstybėse,

— poveikis prekybos srautams vidaus rinkoje.

Didesnių pagalbos sumų neigiamas poveikis dažniausiai yra didesnis; taip pat toks poveikis yra didesnis tada, kai pagalba skiriama veiklai, labai susijusiai su gaminio arba paslaugos komerciniu panaudojimu. Todėl taikomajai veiklai ir naujovių diegimui skiriamos pagalbos intensyvumas paprastai turėtų būti mažesnis už moksliniams tyrimams skiriamą pagalbą. Be to, apibrėžiant reikalavimus atitinkančias sąnaudas svarbu užtikrinti, kad pagalba nebūtų skiriama bendrovės įprastos veiklos išlaidoms padengti. Be to, konkurencijos iškraipymo lygis priklauso nuo pagalbos gavėjo ir atitinkamos rinkos savybių. Į šiuos aspektus bus atsižvelgta atliekant išsamesnį pagalbos teikimo atvejų vertinimą.

1.4. Pusiausvyros tyrimo atlikimas: teisinės prielaidos ir tikslesnio vertinimo poreikis

Šis skyrius bus naudojamas vertinant pagalbą MTTV ir naujovių diegimui, apie kurią pranešta Institucijai. Institucija vertins suderinamumą remdamasi 1 skirsnyje nurodytu pusiausvyros tyrimu. Taigi, priemonė bus patvirtinta tik tuo atveju, jei įvertinus visus pusiausvyros tyrimo aspektus bus prieita prie bendros teigiamos išvados. Tačiau Institucijos atliekamo vertinimo būdai gali būti nevienodi, nes kiekvienu konkrečiu atveju gali skirtis konkurencijai ir prekybai kylanti rizika, siejama su tam tikrais priemonių tipais. Nepažeisdama ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (12) 3 protokolo II dalies 4–7 straipsnių reikalavimų, Institucija, atsižvelgdama į valstybės pagalbos priemonės, apie kurią buvo pranešta, tipą, taiko skirtingas teisines prielaidas.

Visų pirma visa pagalba, apie kurią pranešama, bus vertinama pagal 5 skirsnio nuostatas. Šiame skyriuje Institucija nustatė priemones, kurių atveju, jos nuomone, a priori valstybės pagalba, teikiama šioms priemonėms, bus skiriama konkrečiam rinkos nepakankamumui, trukdančiam MTTV ir naujovių diegimui, spręsti. Be to, Institucija smulkiau išdėstė tam tikras sąlygas ir parametrus, kurių tikslas – užtikrinti, kad šioms priemonėms skiriama valstybės pagalba iš tiesų turėtų skatinamąjį poveikį, būtų proporcinga ir turėtų nedidelį neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai. Taigi 5 skirsnyje nurodyti veiklos, kuriai teikiama pagalba, pagalbos intensyvumo ir suderinamumo sąlygų kriterijai. Iš esmės remiantis šiuo skyriumi tik 5 skyriuje nurodytus kriterijus atitinkančios priemonės gali būti laikomos suderinamomis pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

6 skirsnyje Institucija konkrečiau išdėsto, kaip ji vertins pagalbos reikalingumą ir skatinamąjį poveikį.

7 skirsnyje Institucija konkrečiau išdėsto, kokiais atvejais ir kaip ji atliks išsamų vertinimą.

Tai reiškia, kad vertinimas bus atliekamas įvairiais lygmenimis, kurie išsamiau aprašomi toliau. Institucijos nuomone, pirmajame lygmenyje iš esmės pakanka, kad svarstomos priemonės atitiktų 5 skirsnyje aprašytas sąlygas, jeigu laikomasi 6 skirsnyje nustatytų sąlygų dėl skatinamojo poveikio. Dėl visų kitų priemonių Institucija mano, kad jas būtina papildomai nuodugniai išnagrinėti, nes dėl veiklos, pagalbos sumos arba gavėjo tipo kyla didesnė rizika konkurencijai ir prekybai. Papildomas nuodugnus nagrinėjimas iš esmės bus konkretaus atvejo išsami dalykinė analizė, laikantis nuostatų, nustatytų 6 skirsnyje (reikalingumas ir skatinamasis poveikis) arba 7 skirsnyje (pagalbos, viršijančios ribą, nustatytą šio skyriaus 7.1 skirsnyje, vertinimas). Atlikusi šį papildomą nuodugnų nagrinėjimą Institucija gali patvirtinti pagalbą, paskelbti, kad ji yra nesuderinama su EEE susitarimo veikimu arba paskelbti, kad ji suderinama su EEE susitarimo veikimu atsižvelgiant į sąlygas.

Pirma, Institucijos manymu, tam tikros pagalbos priemonių atveju siekiant užtikrinti suderinamumą dažniausiai pakaks laikytis 5 ir 6 skirsniuose nustatytų sąlygų, nes manoma, kad atlikus tokios priemonės pusiausvyros tyrimą rezultatas būtų teigiamas. Ar priemonė patenka į šią kategoriją, priklauso nuo jos gavėjo tipo, veiklos, kuriai teikiama pagalba, rūšies ir teikiamos pagalbos sumos. Institucija mano, kad toliau nurodytos priemonės bus laikomos suderinamomis remiantis 5 ir 6 skirsniais, jei: i) jos atitinka visas 5 skirsnyje nurodytas sąlygas ir kriterijus; ir ii) pagalba teikiama tik pateikus nacionalinės valdžios institucijoms prašymą dėl pagalbos:

— pagalba projektui ir ekonominio pagrįstumo analizėms, jeigu pagalbos gavėjas yra MVĮ ir jeigu pagalbos suma nesiekia 7,5 mln. EUR vienam vienos MVĮ vykdomam projektui s(pagalba projektui kartu su pagalba ekonominio pagrįstumo analizei),

— pagalba, skirta padengti sąnaudas MVĮ pramoninės nuosavybės teisėms,

— pagalba naujoms naujoves diegiančioms įmonėms,

— pagalba naujovių diegimo konsultacinėms paslaugoms; pagalba naujovių diegimo paramos paslaugoms,

— pagalba įdarbinant aukštos kvalifikacijos darbuotojus.

Dėl pirmiau minėtų priemonių 6 skirsnyje aiškinama, jog manoma, kad yra skatinamasis poveikis, jei laikomasi pirmiau ii punkte paminėtos sąlygos.

Antra, pagalbos, apie kurią pranešta ir kuri nesiekia šio skyriaus 7.1 skirsnyje nustatytos ribos, atveju papildomo nagrinėjimo metu reikia įrodyti skatinamąjį poveikį ir reikalingumą, kaip nustatyta 6 skirsnyje. Todėl bus skelbiama, kad tokios priemonės yra suderinamos su bendrąja rinka remiantis 5 ir 6 skirsniais tik tuo atveju, jei: i) jos atitinka visas 5 skirsnyje nustatytas sąlygas bei kriterijus; ir ii) buvo įrodytas skatinamasis poveikis ir reikalingumas, kaip numatyta 6 skirsnyje.

Trečia, jei pagalba, apie kurią pranešta, viršija šio skyriaus 7.1 skirsnyje nustatytą ribą, papildomo nagrinėjimo metu atliekamas 7 skirsnyje numatytas išsamus vertinimas. Todėl bus skelbiama, kad tokios priemonės yra suderinamos su bendrąja rinka remiantis 5, 6 ir 7 skirsniais tik tuo atveju, jei: i) jos atitinka visas 5 skirsnyje nustatytas sąlygas bei kriterijus; ir ii) bendras 7 skirsnyje numatyto pusiausvyros tyrimo įvertinimas yra teigiamas.

1.5. Šiame skyriuje numatytų specialių priemonių pagrindimas

Institucija, taikydama šiuos kriterijus MTTV ir naujovių diegimui, išskyrė kelias priemones, kurioms teikiama pagalba tam tikromis sąlygomis yra laikoma suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu.

— Pagalba projektams, apimantiems fundamentinius ir pramoninius tyrimus bei bandomąją taikomąją veiklą, kuria daugiausia siekiama įveikti rinkos nepakankamumą, susijusį su teigiamu išoriniu poveikiu (žinių skleidimu), įskaitant viešąsias gėrybes. Institucijos nuomone, naudinga palaikyti įvairių rūšių MTTV ir naujovių diegimo veiklą, nepaisant to, kad naujovių diegimas tokioje veikloje gali būti įgyvendinamas interaktyviu, o ne tiesioginiu būdu. Skirtingas pagalbos intensyvumo lygis susijęs su rinkos nepakankamumo mastu ir galimybe vykdyti veiklą komerciniais tikslais. Be to, palyginti su ankstesnėmis šios srities valstybės pagalbos taisyklėmis, tam tikra naujovių diegimo veikla dabar priskiriama bandomajai taikomajai veiklai. Be to, buvo supaprastinta priemokų sistema. Dėl didesnio tikėtino rinkos nepakankamumo ir teigiamo išorinio poveikio galima skirti priemokų MVĮ, bendradarbiavimui su MVĮ ar MVĮ tarpusavio bendradarbiavimui, tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, taip pat viešosioms bei privačiosioms partnerystėms (įmonių bendradarbiavimui su valstybės mokslinių tyrimų organizacijomis).

— Pagalba techninio pagrįstumo analizėms, susijusioms su MTTV ir naujovių diegimo projektais, siekiama įveikti rinkos nepakankamumą, atsiradusį dėl nepakankamos arba asimetrinės informacijos. Manoma, kad tokios analizės yra labiau nutolusios nuo rinkos nei pats projektas, taigi tokiais atvejais gali būti pagrįstas gana didelis pagalbos intensyvumas.

— Pagalbos, skirtos padengti MVĮ patirtas sąnaudas, susijusias su pramoninės nuosavybės teisėmis, tikslas – įveikti rinkos nepakankamumą, susijusį su teigiamu išoriniu poveikiu (žinių skleidimu). Tikslas – padidinti MVĮ galimybes pakankamai paskirstyti pajamas, taip labiau skatinant jas imtis MTTV ir naujovių diegimo veiklos.

— Pagalba naujoms naujoves diegiančioms įmonėms buvo numatyta siekiant įveikti rinkos nepakankamumą, susijusį su nepakankama ir asimetrine informacija, kuri yra ypač žalinga įmonėms, nes mažina jų galimybes gauti atitinkamą finansavimą naujovių diegimo iniciatyvoms.

— Pagalbos procesų ir organizacinių naujovių diegimui paslaugų teikimo srityje tikslas – įveikti rinkos nepakankamumą, susijusį su nepakankama informacija ir teigiamu išoriniu poveikiu. Jos paskirtis – išspręsti problemą, kad naujovių diegimas paslaugų teikimo srityje gali nebūti įtrauktas į MTTV kategorijas. Naujovių diegimas paslaugų teikimo srityje dažniau vyksta dėl sąveikos su vartotojais ir dėl prieštaravimų, susijusių su rinka, nei dėl turimų mokslinių, technologinių arba verslo žinių naudojimo. Be to, naujovių diegimas paslaugų teikimo srityje dažniau grindžiamas naujais procesais ir organizavimu, nei technologijų plėtra. Todėl pagalba MTTV projektams nepakankamai aprėpia su procesais ir organizavimu susijusių naujovių diegimą paslaugų teikimo srityje ir dėl to reikia papildomos konkrečios pagalbos priemonės, kuri padėtų įveikti tam trukdantį rinkos nepakankamumą.

— Pagalba konsultacinėms ir naujovių diegimo paramos paslaugoms, kurią teikia naujovių diegimo tarpininkai, siekiama įveikti rinkos nepakankamumą, susijusį su nepakankama informacijos sklaida, išoriniu poveikiu ir nepakankamu koordinavimu. Valstybės pagalba yra tinkama priemonė paskatinti MVĮ pirkti tokias paslaugas ir padidinti naujovių diegimo tarpininkų teikiamų paslaugų pasiūlą bei paklausą.

— Pagalba įdarbinant kviestinius aukštos kvalifikacijos darbuotojus siekiama įveikti rinkos nepakankamumą, susijusį su nepakankama informacija EEE darbo rinkoje. Aukštos kvalifikacijos darbuotojai EEE dažniausiai įsidarbina didžiosiose įmonėse, nes, tokių darbuotojų nuomone, didžiosios įmonės gali pasiūlyti geresnes darbo sąlygas, saugesnes ir patrauklesnes karjeros galimybes. Ir, priešingai, jei MVĮ galėtų įdarbinti kvalifikuotų darbuotojų MTTV ir naujovių diegimo veiklai vykdyti, jos galėtų perimti svarbias žinias ir gauti iš to naudos, taip pat padidinti savo naujovių diegimo pajėgumą. Sąsajos tarp stambių įmonių arba universitetų ir MVĮ taip pat galėtų padėti koordinuoti rinkos nepakankamumui įveikti skirtą veiklą ir padėtų kurti grupes.

— Pagalba naujoves diegiančioms grupėms siekiama įveikti rinkos nepakankamumą, susijusį su koordinavimo problemomis, dėl kurių sunkiau kurti grupes, grupių viduje apribojama sąveika arba žinių srautai. Teikiant valstybės pagalbą šią problemą būtų galima padėti išspręsti dviem būdais: pirma, remiant investicijas į atviras ir bendrai naudojamas naujoves diegiančioms grupėms skirtas infrastruktūras, ir, antra, remiant grupių atgaivinimą, kuris padėtų sustiprinti bendradarbiavimą, tinklų kūrimą ir mokymosi procesą.

2. Taikymo sritis ir apibrėžtys

2.1. Skyriaus taikymo sritis

Remiantis bendraisiais EEE susitarimo principais, valstybės pagalba negali būti tvirtinama, jeigu ji yra diskriminacinė tokiu mastu, kurio negalima pateisinti valstybės pagalbos pobūdžiu. Kalbant apie valstybės pagalbą MTTV ir naujovių diegimui, ypač būtina pabrėžti, kad Institucija netvirtins jokių valstybės pagalbos priemonių, jeigu šios neužtikrins galimybės naudoti MTTV ir naujovių diegimo rezultatus kitose EEE valstybėse.

Valdžios institucijos gali užsisakyti MTTV iš bendrovių arba iš jų pirkti MTTV rezultatus. Jeigu tokie MTTV neperkami rinkos kaina, paprastai tai bus susiję su valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Kita vertus, jeigu šios sutartys sudaromos pagal rinkos sąlygas, pavyzdžiui, paskelbus konkurso procedūrą pagal taikytinas direktyvas, susijusias su viešaisiais pirkimais, pirmiausia pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (13), EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 68/2006 (OL L 245, 2006 9 7, p. 22 ir EEE priedo Nr. 44, 2006 9 7, p. 18) įtrauktą į EEE susitarimą XVI priedo 4 punktu, ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (14), EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 68/2006 (OL L 245, 2006 9 7, p. 22 ir EEE priedo Nr. 44, 2006 9 7, p. 18) įtrauktą į EEE susitarimą XVI priedo 2 punktu, Institucija paprastai manys, kad nėra jokios valstybės pagalbos pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį.

Šis skyrius skiriamas valstybės pagalbai, kuria siekiama remti mokslinius tyrimus, taikomąją veiklą ir naujovių diegimą visuose sektoriuose, kuriuose galioja EEE susitarimas. Jis taip pat taikomas tuose sektoriuose, kuriuose galioja specialios valstybės pagalbos taisyklės, jeigu tokiose taisyklėse nenumatyta kitaip.

Šis skyrius taikomas valstybės pagalbai MTTV ir naujovių diegimui aplinkos apsaugos srityje (15), kadangi čia gali būti naudingai panaudojama įvairiausių rūšių sąveika tarp kokybei ir veiklos efektyvumui skirtų naujovių, taip pat naujovių, kuriomis siekiama optimizuoti energijos naudojimą, atliekų valdymą bei saugumą, diegimo.

Įsigaliojus 2004 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentui (EB) Nr. 364/2004, keičiančiam Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 ir įtraukiančiam į šio reglamento taikymo sritį pagalbą moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai (16), EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEE priedas Nr. 12, 2005 3 10, p. 49) įtrauktam į EEE susitarimą XV priedo 1 punkto f papunkčiu, teikiant pagalbą MVĮ moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai atleidžiama nuo pareigos pranešti apie šią pagalbą laikantis 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (17), įtrauktame į EEE susitarimą XV priedo 1 punkto f papunkčiu, nustatytų sąlygų. Tačiau ELPA valstybės gali savo noru pranešti apie tokią pagalbą. Jeigu jos nusprendžia tai daryti, šis skyrius ir toliau taikomas vertinant pagalbą, apie kurią buvo pranešta.

Nors sąnaudos darbuotojams atitinka reikalavimus taikant kai kurias šiame skyriuje nagrinėjamas priemones, be to, jos buvo papildytos pagalbos samdant aukštos kvalifikacijos darbuotojus priemone, bendroji pagalba mokslininkų užimtumui ir mokymui yra ir toliau įgyvendinama pagal konkrečius valstybės pagalbą užimtumui ir mokymuisi reglamentuojančius teisės aktus – 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (18), EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 88/2002 (OL L 266, 2002 10 3, p. 37 ir EEE priedas Nr. 49, 2002 10 3, p. 13) įtrauktą į EEE susitarimą XV priedo 1 punkto d papunkčiu, ir 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2204/2002 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai užimtumui (19), EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 83/2003 įtrauktą į EEE susitarimą XV priedo 1 punkto g papunkčiu.

Pagalba moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui, kuriuos vykdo ekonominių sunkumų turinčios įmonės, kaip apibrėžta valstybės pagalbos gairių 16 skyriuje, pagalba sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (20) nepatenka į šio skyriaus taikymo sritį.

2.2. Apibrėžtys

Šiame skyriuje taikomos tokios apibrėžtys:

a) „mažosios ir vidutinės įmonės“ (toliau – MVĮ), „mažosios įmonės ir vidutinės įmonės“ – tai įmonės, apibrėžtos Reglamente (EB) Nr. 70/2001, įtrauktame į EEE susitarimą XV priedo 1 punkto f papunkčiu, arba bet kuriame kitame šį teisės aktą pakeičiančiame teisės akte;

b) didžiosios įmonės – tai įmonės, kurioms negali būti taikoma mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžtis;

c) pagalbos intensyvumas – tai bendra pagalbos suma, kaip projekto reikalavimus atitinkančių sąnaudų procentas. Naudojami skaičiai, neatskaičius mokesčių ir kitų išlaidų. Jeigu pagalba teikiama kitokia nei subsidijos forma, pagalbos suma yra pagalbos subsidijos ekvivalentas. Jeigu pagalba išmokama dalimis, jos vertė diskontuojama suteikimo metu. Diskontuojant ir apskaičiuojant pagalbos, teikiamos kaip lengvatinė paskola, dydį, taikoma suteikimo metu galiojusi orientacinė palūkanų norma. Pagalbos intensyvumas apskaičiuojamas kiekvienam gavėjui;

d) mokslinių tyrimų organizacija – tai įstaiga, pvz., universitetas arba mokslinių tyrimų institutas, neatsižvelgiant į jos teisinį statusą (reglamentuojama viešosios arba privačiosios teisės) arba finansavimo būdą, kurios pagrindinė paskirtis yra vykdyti fundamentinius tyrimus, pramoninius tyrimus ar bandomąją taikomąją veiklą ir skleisti jų rezultatus, organizuojant mokymus, leidžiant leidinius arba perduodant technologijas; visas gautas pelnas yra vėl investuojamas į šią veiklą, jos rezultatų sklaidą arba mokymą; įmonės, galinčios daryti įtaką tokios įstaigos veiklai, pavyzdžiui, akcininkai arba nariai, neturi jokių pirmenybės teisių naudojantis tokios mokslo tyrimo įstaigos techninėmis galimybėmis arba jos sukurtais mokslo tiriamosios veiklos rezultatais;

e) fundamentiniai tyrimai – tai bandomoji arba teorinė veikla, vykdoma pirmiausia siekiant gauti naujų žinių apie reiškinio pagrindus ir stebimus faktus, nenumatant tokių žinių praktinio taikymo arba naudojimo;

f) pramoniniai tyrimai – tai suplanuoti moksliniai tyrimai arba labai svarbūs tyrimai, kuriais siekiama įgyti naujų žinių, kurias būtų galima panaudoti kuriant naujus produktus, procesus ar paslaugas arba žymiai patobulinant esamus produktus, procesus ar paslaugas. Tokie tyrimai apima pramoniniams tyrimams atlikti reikalingą sudėtinių sistemų kūrimą, ypač svarbų bendram technologiniam patvirtinimui, išskyrus g punkte nurodytus prototipus;

g) bandomoji taikomoji veikla – tai turimų mokslinių, technologinių, verslo ir kitų atitinkamų žinių ir įgūdžių įgijimas, sujungimas, formavimas ir taikymas siekiant sukurti naujų, pakeistų arba patobulintų produktų, procesų ar paslaugų planus, susitarimus arba dizainą. Į šią sąvoką taip pat gali būti įtraukta, pavyzdžiui, kita veikla, kurios tikslas – naujų produktų, procesų ir paslaugų koncepcinis formulavimas, planavimas ir dokumentavimas. Ši veikla gali būti projektų, brėžinių, planų ir kitų dokumentų kūrimas, jei jie neskirti naudoti komerciniais tikslais. 1.1.1. Komerciniais tikslais naudojamų prototipų ir bandomųjų projektų kūrimas, jeigu prototipas yra galutinis komercinis produktas ir jeigu būtų pernelyg brangu tokį produktą gaminti siekiant jį panaudoti tik demonstravimo ir tvirtinimo tikslais. Jeigu jie yra toliau naudojami komerciniais tikslais juos demonstruojant arba bandomuosiuose projektuose, visos iš tokio naudojimo gautos pajamos turi būti atimamos iš reikalavimus atitinkančių sąnaudų. 1.1.2. Bandomoji produktų, procesų ir paslaugų gamyba ir bandymai taip pat laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu jų negalima panaudoti arba pakeisti taip, kad jie galėtų būti naudojami pritaikant juos pramonėje arba komerciniais tikslais. 1.1.3. Bandomoji taikomoji veikla neapima įprastų arba periodinių produktams, gamybos linijoms, gamybos procesams, esamoms paslaugoms ir kitoms vykdomoms veiklos rūšims taikomų pakeitimų, net jei tokie pakeitimai yra patobulinantys;

h) grąžintinas avansas – tai paskola projektui, kuri sumokama iš karto arba dalimis ir kurios grąžinimo sąlygos priklauso nuo MTTV ir naujovių diegimo projekto rezultatų;

i) procesų naujovių diegimas (21) – tai naujo arba iš esmės patobulinto gamybos arba pateikimo būdo diegimas (įskaitant svarbius technologijų, įrangos ir (arba) programinės įrangos pakeitimus). Naujovių diegimu nelaikomi nedideli pokyčiai arba patobulinimai, gamybinių arba aptarnavimo pajėgumų didinimas, įdiegiant papildomas gamybos arba logistikos sistemas, kurios yra labai panašios į jau naudojamas, procesų nebetaikymas, paprastas kapitalo pakeitimas arba padidinimas, pokyčiai, susiję tik su gamyklos kainų pasikeitimu, gamyba pagal užsakymą, reguliarūs sezoniniai ir kiti cikliški pokyčiai, prekyba naujais arba iš esmės patobulintais gaminiais;

j) organizacinių naujovių diegimas (22) – tai naujo organizacinio metodo taikymas įmonės verslo praktikos, darbo vietų organizavimo arba išorės santykių srityse. Naujovių diegimu nelaikomi verslo praktikos, darbo vietų organizavimo arba išorės santykių pokyčiai, paremti įmonėje jau naudojamais organizaciniais metodais, valdymo strategijos pokyčiai, susijungimai ir įsigijimai, procesų nebetaikymas, paprastas kapitalo pakeitimas arba padidinimas, pokyčiai, susiję tik su gamyklos kainų pasikeitimu, gamyba pagal užsakymą, reguliarūs sezoniniai ir kiti cikliški pokyčiai, prekyba naujais arba iš esmės patobulintais gaminiais;

k) aukštos kvalifikacijos darbuotojai – tai mokslininkai, inžinieriai, projektuotojai ir marketingo vadybininkai, turintys aukštąjį išsilavinimą ir ne mažiau kaip penkerių metų reikiamą profesinę patirtį. Daktaro išsilavinimas gali būti laikomas tinkama profesine patirtimi;

l) delegavimas – tai gavėjo vykdomas laikinas darbuotojų įdarbinimas, trunkantis tam tikrą laiką; vėliau darbuotojai gali grįžti pas ankstesnį darbdavį;

m) naujovių diegimo grupės – tai savarankiškų įmonių – naujų naujoves diegiančių įmonių, mažųjų, vidutinių ir didžiųjų įmonių bei mokslinių tyrimų organizacijų – grupės, veikiančios konkrečiame sektoriuje ir regione bei skirtos naujovių diegimo veiklai skatinti, remiant intensyvų bendradarbiavimą, naudojantis bendromis patalpomis, keičiantis žiniomis ir patirtimi bei efektyviai prisidedant prie technologijų perdavimo, tinklų kūrimo ir informacijos sklaidos tarp grupės įmonių. ELPA valstybė turėtų stengtis sukurti tinkamą pusiausvyrą tarp grupę sudarančių MVĮ ir didžiųjų įmonių, kad pasiektų tam tikrą kritinę masę, visų pirma specializuodamasi tam tikroje MTTV ir naujovių diegimo srityje ir atsižvelgdama į ELPA valstybėje bei EEE veikiančias grupes.

3. EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba

Paprastai bet koks finansavimas, atitinkantis EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies kriterijus, bus laikomas valstybės pagalba. Siekiant pateikti tolesnius nurodymus, toliau bus aptartos aplinkybės, dažniausiai susiklostančios mokslinių tyrimų, taikomosios veiklos ir naujovių diegimo srityse.

3.1. Mokslinių tyrimų organizacijos ir naujovių diegimo tarpininkai, kaip valstybės pagalbos gavėjai pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį

Į klausimą, ar mokslinių tyrimų organizacijos yra valstybės pagalbos gavėjos, turi būti atsakyta remiantis bendraisiais valstybės pagalbos principais.

Remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalimi ir ELPA Teismo bei Bendrijos teismų praktika, mokslinių tyrimų organizacijų vykdomai MTTV ir naujovių diegimo veiklai valstybės skiriamas finansavimas yra laikoma valstybės pagalba, jeigu tenkinamos visos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies sąlygos. Pagal teismų praktiką, inter alia, reikalaujama, kad mokslinių tyrimų organizacija būtų įmonė, atitinkanti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžtį. Tai nepriklauso nuo teisinio statuso (reglamentuojama viešosios arba privačiosios teisės) arba ekonominio pobūdžio (t. y. pelno siekianti arba ne). Įmonės priskyrimą įmonių kategorijai lemia tai, ar mokslinių tyrimų organizacija verčiasi ekonomine veikla, siūlydama prekes ir (arba) paslaugas konkrečioje rinkoje (23). Todėl bet koks ekonominės veiklos rėmimas valstybės lėšomis patenka į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, jei tenkinamos visos kitos sąlygos.

3.1.1. Neekonominės veiklos finansavimas valstybės lėšomis

Jeigu tas pats subjektas vykdo ekonominio ir neekonominio pobūdžio veiklos rūšis, siekiant išvengti ekonominės veiklos kryžminio subsidijavimo, neekonominės veiklos finansavimas valstybės lėšomis nepatenka į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, jeigu dvi veiklos rūšys, jų išlaidos ir finansavimas gali būti aiškiai atskirti (24). Tinkamo išlaidų paskirstymo įrodymu gali būti universitetų ir mokslinių tyrimų organizacijų metinės finansinės ataskaitos.

Nepaisant to, Institucija mano, kad mokslinių tyrimų organizacijų pirminė veikla paprastai yra neekonominio pobūdžio, t. y.:

— didesniu mastu vykdomas labiau kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių švietimas,

— nepriklausomų MTTV vykdymas, siekiant daugiau žinių ir geresnio suvokimo, įskaitant bendradarbiaujant atliekamus MTTV,

— mokslinių tyrimų rezultatų platinimas.

Be to, Institucija mano, kad technologijų perdavimo veikla (licencijavimas, veiklos atskyrimas arba kitos mokslinių tyrimų organizacijos sukurtų žinių valdymo formos) yra neekonominio pobūdžio, jei ši veikla yra vidinio pobūdžio (25) ir visos pajamos iš šios veiklos vėl investuojamos į mokslinių tyrimų organizacijų pirminę veiklą (26).

3.1.2. Ekonominės veiklos finansavimas valstybės lėšomis

Jeigu mokslinių tyrimų organizacijos arba kiti pelno nesiekiantys naujovių diegimo tarpininkai (pavyzdžiui, technologijų centrai, inkubatoriai, prekybos rūmai) vykdo ekonominę veiklą, pvz., nuomoja infrastruktūrą, teikia paslaugas verslo įmonėms arba pagal sutartis vykdo mokslinius tyrimus, tai turi būti daroma įprastomis rinkos sąlygomis, o šios ekonominės veiklos finansavimas valstybės lėšomis paprastai bus susijęs su valstybės pagalba.

Tačiau jeigu mokslinių tyrimų organizacija arba pelno nesiekiantis naujovių diegimo tarpininkas gali įrodyti, kad visas valstybės finansavimas, kurį jis gavo tam tikroms paslaugoms teikti, buvo perduotas galutiniam gavėjui, ir tarpininkas negauna jokios naudos, tuomet organizacija tarpininkė negali būti valstybės pagalbos gavėja.

Pagalbai galutiniams gavėjams taikomos įprastinės valstybės pagalbos taisyklės.

3.2. EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje apibrėžta netiesioginė valstybės pagalba įmonėms per valstybės finansuojamas mokslinių tyrimų organizacijas

Šis skirsnis skirtas išaiškinti, kokiomis sąlygomis įmonės gauna naudos pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį tais atvejais, kai mokslinių tyrimų organizacija pagal sutartį vykdo mokslinius tyrimus arba kai tyrimai vykdomi bendradarbiaujant su mokslinių tyrimų organizacija. Kitiems EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies aspektams taikomos įprastinės taisyklės. Pirmiausia pagal susijusią teismų praktiką reikės įvertinti, ar mokslinių tyrimų organizacijos veiklą galima priskirti valstybės vykdomai veiklai (27).

3.2.1. Įmonių vardu vykdomi moksliniai tyrimai (pagal sutartį vykdomi moksliniai tyrimai arba teikiamos mokslinių tyrimų paslaugos)

Šiame punkte kalbama apie atvejį, kai mokslinių tyrimų organizacija vykdo projektą įmonės vardu. Mokslinių tyrimų organizacija, veikdama kaip agentas, teikia paslaugą įmonei, veikiančiai kaip įgaliotojas, tokiais atvejais, kai: i) agentas gauna mokėjimą kaip tinkamą atlygį už savo paslaugą; ir ii) kai užsakovas nustato šios paslaugos teikimo sąlygas. Dažniausiai užsakovui priklauso projekto rezultatai, ir jis prisiima visą projekto nesėkmės riziką. Kai mokslinių tyrimų organizacija vykdo tokią sutartį, dažniausiai tai nebus valstybės pagalba įmonei per mokslinių tyrimų organizaciją, jei tenkinama viena iš toliau nurodytų sąlygų:

1) mokslinių tyrimų organizacija teikia paslaugas rinkos kaina; arba

2) jeigu rinkos kaina nenustatyta, mokslinių tyrimų organizacija teikia paslaugą kaina, nustatyta remiantis visomis organizacijos sąnaudomis, pridedant pagrįstą pelno maržą.

3.2.2. Įmonių ir mokslinių tyrimų organizacijų bendradarbiavimas

Vykdant bendradarbiavimo projektus, rengiant projektą dalyvauja mažiausiai du partneriai, prisidedantys prie jo įgyvendinimo, jie tarpusavyje dalijasi riziką ir projekto rezultatus.

Jeigu bendradarbiavimo projektą kartu įgyvendina įmonė ir mokslinių tyrimų organizacija, Institucija mano, kad dėl palankių bendradarbiavimo sąlygų netiesioginė valstybės pagalba per mokslinių tyrimų organizaciją pramoniniam partneriui neperduodama, jeigu tenkinama viena iš šių sąlygų:

1) dalyvaujanti įmonė padengia visas projekto sąnaudas;

2) rezultatai, kuriems netaikomos intelektinės nuosavybės teisės, gali būti plačiai skleidžiami ir visos intelektinės nuosavybės teisės į MTTV ir naujovių diegimo rezultatus, susijusius su mokslinių tyrimų organizacijos veikla, yra visiškai suteikiamos (28) mokslinių tyrimų organizacijai;

3) kai mokslinių tyrimų organizacija gauna projekte dalyvaujančios įmonės kompensaciją, lygią intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su mokslinių tyrimų organizacijos veikla įgyvendinant projektą ir perduodamų dalyvaujančioms įmonėms, rinkos kainai (29). Bet koks dalyvaujančios įmonės įnašas mokslinių tyrimų organizacijos išlaidoms padengti yra atimamas iš tokios kompensacijos.

Jeigu neįvykdoma nė viena iš pirmiau minėtų sąlygų, ELPA valstybė gali remtis individualiu bendradarbiavimo projekto vertinimu (30). Valstybės pagalbos taip pat gali nebūti, jeigu įvertinus tarp partnerių sudarytą sutartį padaroma išvada, kad visos intelektinės nuosavybės teisės į MTTV ir naujovių diegimo rezultatus ir galimybės pasinaudoti teisėmis į tokius rezultatus yra priskiriamos skirtingiems bendradarbiavimo partneriams, tinkamai atsižvelgiant į kiekvieno iš jų suinteresuotumą projektu, darbo krūvį, finansinį ir kitokį įnašą į projekto įgyvendinimą. Jeigu nesilaikoma 1, 2 ir 3 punktuose nurodytų sąlygų ir atlikus individualų bendradarbiavimo projekto įvertinimą nepadaroma išvada, kad nebuvo suteikta valstybės pagalba, visą mokslinių tyrimų organizacijos įnašo į projekto įgyvendinimą vertę Institucija laiko pagalba įmonėms.

4. Pagalbos suderinamumas pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą

Pagalba MTTV ir naujovių diegimo veiklai vykdant bendrus Europos interesams svarbius projektus gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą.

Institucija priims sprendimą, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktas gali būti taikomas, jeigu laikomasi visų šių sąlygų:

1) pagalba siūloma projektui, kurio įgyvendinimo sąlygos yra aiškiai apibrėžtos, įskaitant jo dalyvius ir tikslus. Institucija taip pat gali laikyti grupę projektų vienu projektu;

2) projektas turi atitikti bendruosius Europos interesus: tai turi būti konkretus, aiškus ir suvokiamas įnašas, kuriuo užtikrinami Europos interesai. Privalumai, sukurti įgyvendinus projekto tikslus, negali apsiriboti viena arba keliomis projektą įgyvendinančiomis ELPA valstybėmis, bet turi būti taikomi visai teritorijai, kurioje galioja EEE susitarimas. Projektas turi tapti reikšmingu žingsniu į priekį įgyvendinant Europos tikslus, pavyzdžiui, dėl jo indėlio kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę arba dėl to, kad jis yra pagrindinis Europos pramonės projektas. Nepakanka to, kad projektą įgyvendina skirtingose valstybėse veikiančios įmonės. Teigiamą pagalbos poveikį būtų galima įrodyti, pavyzdžiui, nurodant, kad visuomenėje skleidžiamos svarbios žinios, dėl didelio pagalbos įnašo gerinant Europos padėtį MTTV ir naujovių diegimo požiūriu tarptautiniu mastu, atveriant naujas rinkas arba kuriant naujas technologijas. Projekto teikiama nauda neturėtų apsiriboti tik tiesiogiai susijusia pramonės sritimi – projekto rezultatai turi būti svarbūs ir plačiau taikytini EEE ekonomikoje (tiekėjų ir vartotojų rinkose, alternatyviai naudotini kituose sektoriuose ir t. t.);

3) pagalba yra būtina norint pasiekti apibrėžtą bendrojo intereso tikslą ir skatina įgyvendinti projektą, kuris taip pat turi būti susijęs su didele rizika. Kad tokia rizika tikrai yra, galima įrodyti pagal projekto pelningumo lygį, investicijų sumas, pinigų srautų paskirstymą laiko požiūriu, atliekant ekonominio pagrįstumo analizes, rizikos vertinimą ir pateikus ekspertų nuomones;

4) projektas yra labai svarbus dėl savo pobūdžio ir dydžio: projektas turi būti labai svarbus, vertinant jo tikslą, ir pakankamai didelės apimties.

Institucija palankiau vertina projektus, apie kuriuos pranešama, jeigu juose numatomas reikšmingas paties gavėjo įnašas į projekto įgyvendinimą. Ji taip pat palankiau vertina projektus, apie kuriuos pranešama, kuriuos įgyvendina įmonės arba mokslinių tyrimų įstaigos iš daugelio EEE valstybių.

Kad Institucija galėtų tinkamai įvertinti atskirą atvejį, projekto įnašas į bendrąjį Europos interesą turi būti įrodytas praktiškai: pavyzdžiui, turi būti parodyta, kad dėl šio projekto galima pasiekti didelės pažangos įgyvendinant konkrečius Europos tikslus.

5. Pagalbos suderinamumas pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą

Valstybės pagalba moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui yra suderinama su EEE susitarimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu, remiantis pusiausvyros tyrimo rezultatais, dėl projekto išplečiama MTTV ir naujovių diegimo veikla nedarant tokio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kuris prieštarautų bendriesiems interesams. Institucija taip pat palankiai vertina pranešimus apie valstybės pagalbos priemones, su kuriais kartu pateikiamas teigiamas ankstesnių pagalbos priemonių vertinimas, įrodantis skatinamąjį tokios pagalbos poveikį. Toliau aprašomos priemonės gali būti laikomos suderinamomis pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

5.1. Pagalba MTTV projektams

Pagalba MTTV projektams bus laikoma suderinama su EEE susitarimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu bus įvykdytos šiame skirsnyje nustatytos sąlygos.

5.1.1. Mokslinių tyrimų kategorijos

Remiama mokslinių tyrimų projekto dalis turi visiškai atitikti vieną arba daugiau toliau nurodytų mokslinių tyrimų kategorijų: fundamentinių tyrimų, pramoninių tyrimų ir (arba) bandomosios taikomosios veiklos.

Klasifikuodama įvairias veiklos rūšis, Institucija remsis sukaupta patirtimi, taip pat Frascati vadove „Mokslinės ir technologinės veiklos vertinimas: siūloma standartinė mokslinių tyrimų eksperimentinės plėtros apžvalgos praktika“ (31) pateiktais konkrečiais pavyzdžiais ir paaiškinimais.

Kai projektas apima įvairias užduotis, būtina nurodyti, kokiai fundamentinių tyrimų, pramoninių tyrimų arba bandomosios taikomosios veiklos kategorijai priskiriama kiekviena tokia užduotis, arba reikia nurodyti, kad ji nepriskiriama nė vienai iš šių kategorijų.

Toks skirstymas nebūtinai turi būti atliekamas pagal chronologinį metodą, po tam tikro laiko nuosekliai pereinant nuo fundamentinių tyrimų prie rinkai artimesnės veiklos. Todėl niekas netrukdys Institucijai tam tikrą vėlesniame projekto etape atliktą užduotį klasifikuoti kaip pramoninį tyrimą ir nustatyti, kad bet kuri veikla, atlikta ankstesniame projekto etape, yra priskiriama bandomajai taikomajai veiklai arba yra visai nesusijusi su moksliniais tyrimais.

5.1.2. Pagrindinis pagalbos intensyvumas

Pagal reikalavimus atitinkančias projekto sąnaudas apskaičiuotas pagrindinis pagalbos intensyvumas neturi viršyti:

a) 100 % – fundamentiniams tyrimams;

b) 50 % – pramoniniams tyrimams;

c) 25 % – bandomajai taikomajai veiklai.

Pagalbos intensyvumas turi būti nustatytas kiekvienam pagalbos gavėjui (taip pat ir bendradarbiavimo projektų atveju).

Skiriant valstybės pagalbą MTTV projektui, kurį bendrai vykdo mokslinių tyrimų organizacijos ir įmonės, bendra pagalba, kurią tiesiogiai skiria Vyriausybė konkrečiam tyrimų projektui, ir mokslinių tyrimų organizacijų įnašai į tą projektą, jeigu tai yra pagalba (žr. 3.2 skirsnį), negali viršyti kiekvienai pagalbą gaunančiai įmonei taikomo pagalbos intensyvumo.

5.1.3. Priemokos

Pramoniniams tyrimams ir bandomajai taikomajai veiklai nustatytos aukščiausios ribos gali būti padidintos taip:

a) jei pagalbą ketinama skirti MVĮ, pagalbos intensyvumas gali būti padidintas 10 procentinių punktų vidutinėms įmonėms ir 20 procentinių punktų mažosioms įmonėms;

b) iki 80 % didžiausio pagalbos intensyvumo, 15 procentinių punktų priemoka gali būti taikoma, jeigu (32): i) įgyvendinant projektą veiksmingai bendradarbiauja ne mažiau kaip dvi viena nuo kitos nepriklausomos įmonės ir laikomasi šių sąlygų: — nė viena atskira įmonė negali prisiimti daugiau nei 70 % reikalavimus atitinkančių bendradarbiaujant vykdomo projekto sąnaudų, — projekte bendradarbiaujama bent su viena MVĮ arba bendradarbiaujama tarptautiniu mastu, tai yra mokslinių tyrimų ir taikomoji veikla vykdoma ne mažiau kaip dviejose skirtingose EEE valstybėse; ii) projektas yra susijęs su veiksmingu įmonių ir mokslinių tyrimų organizacijų bendradarbiavimu, ypač MTTV politikos koordinavimo srityje, ir laikomasi šių sąlygų: — mokslinių tyrimų organizacija padengia bent 10 % reikalavimus atitinkančių projekto sąnaudų, — mokslinių tyrimų organizacija turi teisę skelbti mokslinių tyrimų projektų rezultatus, jeigu jie yra susiję su šios organizacijos atliktais moksliniais tyrimais; iii) tik atliekant pramoninius tyrimus, jeigu projekto rezultatai yra plačiai skelbiami techninėse ir mokslinėse konferencijose, mokslo arba technikos žurnaluose, viešose duomenų bazėse (kuriose esančiais pirminiais tyrimų duomenimis gali naudotis visi) arba per nemokamą arba atvirojo teksto programinę įrangą. Taikant i ir ii punktus, subrangos sutarčių sudarymas nelaikomas veiksmingu bendradarbiavimu. Jeigu bendradarbiauja įmonė ir mokslinių tyrimų organizacija, didžiausias pagalbos intensyvumas ir šiame skyriuje nurodytos priemokos mokslinių tyrimų organizacijai netaikomi.

Pagalbos intensyvumo lentelė

Mažoji įmonė Vidutinė įmonė Didžioji įmonė Fundamentiniai tyrimai 100 % 100 % 100 % Pramoniniai tyrimai 70 % 60 % 50 % Pramoniniai tyrimai, kurią vykdant — įmonės bendradarbiauja, (didžiosios įmonės bendradarbiauja tarptautiniu mastu arba bent su viena MVĮ) arba — įmonė bendradarbiauja su mokslinių tyrimų organizacija, arba — skelbiami rezultatai. 80 % 75 % 65 % Bandomoji taikomoji veikla 45 % 35 % 25 % Bandomoji taikomoji veikla, kurią vykdant — bendradarbiauja įmonės; didžiosios įmonės bendradarbiauja tarptautiniu lygiu arba bent jau su viena MVĮ), arba — įmonė bendradarbiauja su mokslinių tyrimų organizacija. 60 % 50 % 40 %

5.1.4. Tinkamos finansuoti išlaidos

Pagalbos intensyvumas bus apskaičiuojamas atsižvelgiant į mokslinių tyrimų projekto sąnaudas, jeigu jas galima laikyti atitinkančiomis reikalavimus. Visos reikalavimus atitinkančios sąnaudos turi būti priskirtos konkrečiai MTTV kategorijai.

Toliau nurodytos sąnaudos atitinka reikalavimus:

a) sąnaudos personalui (mokslinių tyrimų projektui įgyvendinti įdarbinti mokslininkai, technikai ir kiti pagalbiniai darbuotojai);

b) sąnaudos priemonėms ir įrangai, kuri naudojama mokslinių tyrimų projektui per jo vykdymo laikotarpį. Jei šių priemonių ir įrangos eksploatacijos laikotarpis ilgesnis už mokslinių tyrimų projekto įgyvendinimo trukmę, pagalba skiriama padengti tiktai pagal gerą apskaitos praktiką apskaičiuotas tyrimų projekto trukmę atitinkančias nusidėvėjimo sąnaudas;

c) sąnaudos pastatams ir žemei, kurie naudojami mokslinių tyrimų projektui per jo vykdymo laikotarpį. Reikalavimus atitinkančios sąnaudos pastatams yra tik tokios, kurios patiriamos per mokslinių tyrimų projekto laikotarpį, apskaičiuotos remiantis gera apskaitos praktika. Reikalavimus atitinkančias sąnaudas žemei sudaro komercinio sandorio arba faktinės kapitalo išlaidos;

d) sąnaudos pagal sutartis vykdomiems moksliniams tyrimams, techninėms žinioms ir patentams, perkamiems arba įsigyjamiems pagal licenciją iš kitų išorės šaltinių rinkos kaina, pagal nesusijusių šalių sudarytą komercinį sandorį, kai nėra jokių susijusių slapto susitarimo elementų, taip pat konsultavimo ir lygiaverčių paslaugų, naudojamų tik mokslinių tyrimų veiklai, sąnaudos;

e) papildomos pridėtinės išlaidos, tiesiogiai susijusios su mokslinių tyrimų projektu;

f) kitos veiklos išlaidos, įskaitant išlaidas medžiagoms, atsargoms ir panašiems produktams, tiesiogiai susijusias su mokslinių tyrimų veikla.

5.1.5. Grąžintinas avansas

Jeigu ELPA valstybė skiria grąžintiną avansą, kuris laikomas valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, taikomos šios taisyklės.

Kai ELPA valstybė, remdamasi galiojančia metodika ir pakankamais duomenimis, kuriuos įmanoma patikrinti, gali įrodyti, kad įmanoma apskaičiuoti tokios pagalbos, suteiktos grąžintino avanso forma, bendrą subsidijos ekvivalentą ir atitinkamai parengti schemą, pagal kurią toks bendras subsidijos ekvivalentas atitinka šiame skirsnyje nustatytas didžiausio intensyvumo sąlygas, ji gali pranešti apie šią schemą ir susijusią metodiką Institucijai. Jeigu, Institucijos manymu, ši metodika yra priimtina, o schema suderinama, pagalbą galima suteikti, remiantis grąžintino avanso bendru subsidijos ekvivalentu, neviršijant šiame skirsnyje nustatyto leistino pagalbos intensyvumo.

Visais kitais atvejais grąžintinas avansas nurodomas kaip reikalavimus atitinkančių sąnaudų procentas; jis gali viršyti šiame skirsnyje nurodytas normas, jeigu laikomasi toliau nurodytų taisyklių.

Kad Institucija galėtų įvertinti tokią pagalbos priemonę, joje turi būti išdėstytos išsamios paskolos grąžinimo sėkmingai įgyvendinus projektą nuostatos, aiškiai nurodant mokslinių tyrimų rezultatą, kuris bus laikomas sėkmingu. Visi šie duomenys turi būti pateikti Institucijai. Institucija tikrins, ar sėkmingo rezultato apibūdinimas buvo paremtas pagrįsta ir protinga hipoteze.

Jei rezultatas sėkmingas, priemonėje turi būti numatyta, kad avansas turi būti grąžintas su palūkanomis, kurios turi būti lygios bent palūkanoms, taikytinoms pagal Valstybės pagalbos gairių 34 skyriuje apie orientacines ir diskonto normas bei palūkanų normas, taikomas susigrąžinant neteisėtą pagalbą (33).

Jeigu projektas įgyvendintas sėkmingiau už pirmiau apibūdintą sėkmingą rezultatą, ELPA valstybei reikėtų suteikti teisę prašyti, kad būtų išmokėta suma, didesnė už avansą, įskaitant palūkanas pagal Institucijos numatytą orientacinę palūkanų normą.

Projektui žlugus, viso avanso grąžinti nereikia. Dalinės sėkmės atveju Institucija paprastai reikalaus, kad grąžintina suma būtų proporcinga sėkmingai įgyvendintai projekto daliai.

Avansas gali sudaryti ne daugiau kaip 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų projekto bandomosios taikomosios veiklos etape ir ne daugiau kaip 60 % reikalavimus atitinkančių pramoninių tyrimų etapo sąnaudų; prie šios sumos gali būti pridedamos priemokos.

5.1.6. Mokestinės priemonės

Remdamasi ELPA valstybių pranešime pateiktais vertinimo tyrimų duomenimis (34), Institucija manys, kad MTTV ir naujovių diegimo mokestinės pagalbos schemos turi skatinamąjį poveikį, nes įmonės skatinamos didinti išlaidas MTTV ir naujovių diegimui.

MTTV ir naujovių diegimo mokestinės valstybės pagalbos priemonės pagalbos intensyvumą galima apskaičiuoti pagal atskirus MTTV ir naujovių diegimo projektus arba įmonės lygiu kaip visų mokesčių lengvatų ir visų reikalavimus atitinkančių MTTV ir naujovių diegimo sąnaudų, patirtų per ne daugiau kaip trejus mokestinius metus iš eilės, sumų santykį. Pastaruoju atveju mokestinė valstybės pagalbos MTTV ir naujovių diegimui priemonė gali būti taikoma visoms be išimties reikalavimus atitinkančioms MTTV ir naujovių diegimo veiklos rūšims; tokiu atveju negalima viršyti taikomo pagalbos intensyvumo bandomajai taikomajai veiklai (35).

Pateikdama pranešimą, ELPA valstybė privalo nurodyti numatomą pagalbos gavėjų skaičių.

5.1.7. Suderinamumo sąlyga

Siekiant pašalinti tikruosius arba potencialius tiesioginius arba netiesioginius tarptautinės prekybos iškraipymus, gali būti patvirtintas didesnis pagalbos intensyvumas už paprastai pagal šį skirsnį leidžiamą, jeigu konkurentai, esantys už teritorijos, kurioje galioja EEE susitarimas, ribų, tiesiogiai arba netiesiogiai bus gavę (per paskutinius trejus metus) arba ketina gauti lygiaverčio intensyvumo pagalbą panašiems projektams, programoms, tyrimams, taikomajai veiklai arba technologijoms. Tačiau jeigu tarptautinės prekybos iškraipymų tikimasi daugiau nei po trejų metų, atsižvelgiant į konkretų nurodyto sektoriaus pobūdį, orientacinis laikotarpis gali būti atitinkamai pratęstas.

Jei įmanoma, atitinkama ELPA valstybė pateiks Institucijai pakankamai informacijos, kad Institucija galėtų įvertinti padėtį, ypač kai būtina atsižvelgti į trečiosios šalies konkurento pranašumą. Jeigu Institucija neturės suteiktos arba siūlomos pagalbos įrodymų, savo sprendimą ji taip pat galės priimti remdamasi netiesioginiais įrodymais.

5.2. Pagalba techninių galimybių studijoms

Pagalba techninio pagrįstumo analizėms, kurios atliekamos rengiantis pramoniniams tyrimams arba bandomajai taikomajai veiklai, yra suderinama su bendrąja rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu pagalbos intensyvumas, apskaičiuotas pagal analizės išlaidas, neviršija toliau nurodyto pagalbos intensyvumo:

a) MVĮ – 75 % analizėms, kurios atliekamos rengiantis pramoninių tyrimų veiklai, ir 50 % – analizėms, rengiantis bandomajai taikomajai veiklai;

b) didžiosioms įmonėms – 65 % analizėms, kurios atliekamos rengiantis pramoninių tyrimų veiklai, ir 40 % – analizėms, rengiantis bandomajai taikomajai veiklai.

5.3. Pagalba su MVĮ pramoninės nuosavybės teisėmis susijusioms išlaidoms padengti

Pagalba MVĮ sąnaudoms, susijusioms su patentų ir kitų pramoninės nuosavybės teisių gavimu bei patvirtinimu, padengti yra suderinama su EEE susitarimu, kaip numatyta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu jos lygis yra toks pat, kaip pagalbos, kuri būtų atitikusi MTTV pagalbos skyrimo sąlygas tyrimams, kuriems iš pradžių buvo suteiktos atitinkamos pramoninės nuosavybės teisės.

Reikalavimus atitinka:

a) visos sąnaudos, patirtos iki teisės suteikimo pirmojoje teismų jurisdikcijoje, įskaitant sąnaudas, susijusias su paraiškos parengimu, pateikimu ir tyrimu bei su jos atnaujinimu iki minėtos teisės suteikimo;

b) vertimo ir kitos sąnaudos, patirtos siekiant gauti arba patvirtinti minėtą teisę kitose teismų jurisdikcijose;

c) sąnaudos, patirtos ginant teisės galiojimą oficialaus paraiškos nagrinėjimo ir galimų nepritarimo procedūrų metu, net jei tokios sąnaudos patiriamos po teisės suteikimo.

5.4. Pagalba naujoves diegiančioms naujoms įmonėms

Pagalba naujoms naujoves diegiančioms įmonėms laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, jeigu laikomasi šių sąlygų (36):

a) gavėjas yra maža įmonė, kuri iki pagalbos suteikimo veikė trumpiau nei 6 metus; ir

b) gavėjas yra naujoves diegianti įmonė, nes: i) ELPA valstybė, remdamasi išorės eksperto atliktu įvertinimu, ypač verslo planu, gali įrodyti, kad gavėjas netolimoje ateityje sukurs produktus, paslaugas arba procesus, kurie technologiniu požiūriu yra nauji arba iš esmės pagerinti, palyginti su teritorijoje, kurioje galioja EEE susitarimas, esančio sektoriaus, kuriame gavėjas veikia, vyraujančiu technologijų lygiu, ir kurie yra susiję su technologinės arba pramoninės nesėkmės rizika; arba ii) gavėjo patirtos MTTV išlaidos sudaro ne mažiau kaip 15 % jo bendrųjų veiklos išlaidų bent vienais iš trejų metų iki pagalbos suteikimo arba, jei steigiama nauja įmonė, anksčiau nevykdžiusi finansinės veiklos, remiantis dabartinio mokestinio laikotarpio auditu, patvirtintu išorės auditoriaus;

c) pagalba neviršija 1 mln. EUR. Ši pagalba negali viršyti 1,25 mln. EUR regionuose, kuriems gali būti taikoma leidžianti nukrypti EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkto nuostata.

Pagalbos gavėjas gali gauti pagalbą tik vieną kartą per tą laikotarpį, kuriuo jis laikomas nauja naujoves diegiančia įmone. Tokią pagalbą galima teikti kartu su kita šiame skyriuje aptariama pagalba, su pagalba MTTV bei naujovių diegimui, kuriai taikoma išimtis pagal Reglamentą (EB) Nr. 364/2004, įtrauktą į EEE susitarimą XV priedo 1.f punktu, arba pagal bet kurį vėlesnį reglamentą, taip pat su Institucijos patvirtinta pagalba, teikiama pagal rizikos kapitalo gaires.

Pagalbos gavėjas gali gauti valstybės pagalbą, kitą nei pagalba MTTV bei naujovių diegimui ar pagalba rizikos kapitalui, tik trejus metus nuo pagalbos suteikimo naujai naujoves diegiančiai įmonei.

5.5. Pagalba procesų ir organizacinių naujovių diegimui paslaugų sektoriuje

Naujovių diegimas paslaugų sektoriuje ne visada gali patekti į 5.1 skirsnyje apibrėžtas mokslinių tyrimų kategorijas, bet paprastai yra ne toks sistemingas ir dažnai būna susijęs su bendradarbiavimu su klientais, paklausa rinkoje, verslo ir organizacinių modelių bei patirties perėmimu iš sektorių, kuriuose diegiama daugiau naujovių, arba iš kitų panašių šaltinių.

Pagalba procesų ir organizacinių naujovių diegimui paslaugų sektoriuje yra suderinama su EEE susitarimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, kai jos didžiausias intensyvumas didžiosioms įmonėms yra 15 %, vidutinėms įmonėms – 25 %, o mažosioms įmonėms – 35 %. Didžiosios įmonės tokią pagalbą gali gauti tik tuo atveju, jeigu jos bendradarbiauja su MVĮ remiamos veiklos srityje, kurioje MVĮ padengia ne mažiau kaip 30 % visų reikalavimus atitinkančių sąnaudų.

Įprastiniai arba periodiniai gaminių, gamybos linijų, gamybos procesų, esamų paslaugų ir kitų vykdomų operacijų pokyčiai, net jei jie yra susiję su patobulinimais, neatitinka valstybės pagalbos skyrimo sąlygų.

Turi būti laikomasi šių sąlygų:

a) organizacinių naujovių diegimas būtinai turi būti susijęs su informacinių ir ryšių technologijų (IRT) taikymu bei panaudojimu siekiant pakeisti organizavimo būdus;

b) naujovių diegimas įforminamas kaip projektas, nurodant ir apibūdinant projekto vadovą bei projekto išlaidas;

c) remiamo projekto rezultatas turi būti standarto, verslo modelio, metodikos arba koncepcijos, kuriuos galima sistemingai dauginti ir galbūt patvirtinti bei patentuoti, parengimas;

d) proceso arba organizacinės naujovės turi būti naujos arba iš esmės patobulintos, palyginti su teritorijoje, kurioje galioja EEE susitarimas, šioje pramonės srityje vyraujančiu technologijų lygiu. Naujoviškumą ELPA valstybė galėtų įrodyti, pvz., pateikdama tikslų naujovės aprašymą, palygindama ją su vyraujančiais technologiniais procesais arba organizavimo metodais, kuriuos toje pačioje pramonės šakoje taiko kitos įmonės;

e) proceso arba organizacinių naujovių diegimo projektas turi būti susijęs su aiškia rizika. Kad parodytų šią riziką, ELPA valstybės, pvz., gali nurodyti projekto išlaidų santykį su įmonės apyvarta, naujam procesui sukurti reikalingą laiką, numatomą procesų naujovių diegimo pelną, palyginti su projekto išlaidomis, apibūdinti nesėkmės tikimybę.

Reikalavimus atitinkančios sąnaudos yra tokios pat kaip MTTV projektų sąnaudos (plg. 5.1 skirsnį). Tačiau organizacinių naujovių diegimo srityje sąnaudos priemonėms ir įrangai apima tik IRT išlaidas priemonėms bei įrangai.

5.6. Pagalba naujovių diegimo konsultacinėms paslaugoms ir naujovių diegimo paramos paslaugoms

Pagalba naujovių diegimo konsultacinėms paslaugoms ir naujovių diegimo paramos paslaugoms laikoma suderinama su EEE susitarimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu laikomasi visų šių sąlygų:

1) gavėjas yra MVĮ;

2) pagalba neviršija 200 000 EUR didžiausios ribos vienam gavėjui per bet kurį trejų metų laikotarpį (37);

3) paslaugos teikėjas turi nacionalinį arba Europos sertifikatą. Pagalba paslaugos gavėjui, kuris neturi nacionalinio arba Europos sertifikato, negali viršyti 75 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų;

4) gavėjas privalo naudotis valstybės pagalba toliau nurodytoms paslaugoms pirkti rinkos kaina (arba, jeigu paslaugas teikia ne pelno įmonė, kaina, atitinkančia visas jos išlaidas ir pagrįstą pelno maržą).

Toliau nurodytos sąnaudos atitinka reikalavimus:

— naujovių diegimo konsultacinių paslaugų atveju tokios sąnaudos: vadovybės konsultavimui; technologinei pagalbai; technologijų perdavimo paslaugoms; mokymui; konsultavimui intelektinės nuosavybės teisių įsigijimo, apsaugos bei pardavimo ir licencijų sutarčių klausimais; konsultavimui dėl standartų naudojimo,

— naujovių diegimo paramos paslaugų atveju tokios sąnaudos: biuro plotui; duomenų bankams; techninėms bibliotekoms; rinkotyrai; laboratorijų naudojimui; kokybės ženklinimui, bandymams ir sertifikavimui.

Jeigu paslaugos teikėjas yra ne pelno įmonė, pagalba gali būti teikiama sumažinant kainą, t. y. kaip sumokėtos kainos ir rinkos kainos (arba kainos, kuri atspindi visas sąnaudas ir pagrįstą pelno maržą) skirtumas. Tokiu atveju ELPA valstybės turėtų sukurti sistemą, kuri užtikrintų visų teikiamų naujovių diegimo konsultacinių bei naujovių diegimo paramos paslaugų sąnaudų ir pagalbos gavėjo sumokėtos kainos skaidrumą, kad gautą pagalbą būtų galima vertinti ir kontroliuoti.

5.7. Pagalba įdarbinant kviestinius aukštos kvalifikacijos darbuotojus

Pagalba įdarbinant aukštos kvalifikacijos darbuotojus, deleguojamus iš mokslinių tyrimų organizacijos arba didžiosios įmonės į MVĮ, yra suderinama su EEE susitarimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu laikomasi toliau nurodytų sąlygų:

Deleguotieji darbuotojai turi būti įdarbinami ne vietoj kitų darbuotojų, o gavėjo įmonės naujai sukurtoje darbo vietoje ir turėti ne mažesnę kaip dvejų metų darbo juos deleguojančioje mokslinių tyrimų organizacijoje arba didžiojoje įmonėje patirtį. Šie deleguotieji darbuotojai pagalbą gaunančioje MVĮ turi vykdyti MTTV ir naujovių diegimo veiklą.

Reikalavimus atitinkančios sąnaudos yra visos išlaidos personalui, susijusios su pirmiau nurodytų aukštos kvalifikacijos darbuotojų komandiravimu ir įdarbinimu, įskaitant naudojimosi įdarbinimo tarnybos paslaugomis išlaidas bei deleguotųjų darbuotojų judumo išmoką. Maksimalus pagalbos intensyvumas sudaro 50 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų, bet ne daugiau kaip trejiems metams vienai įmonei ir kviestiniam asmeniui.

Pagal šią nuostatą pagalba negali būti skiriama konsultavimo išlaidoms (sumokėti už eksperto suteiktą paslaugą, neįdarbinant jo įmonėje), kurios remiamos pagal pagalbos MVĮ taisykles (38).

5.8. Pagalba naujovių diegimo grupėms

Investicinė pagalba naujovių diegimo grupių kūrimui, plėtrai ir veiklos skatinimui gali būti teikiama tik juridiniam asmeniui, kuris vadovauja tokiai grupei. Šis asmuo yra atsakingas už dalyvavimo valdymą ir naudojimąsi grupės patalpomis, infrastruktūra bei veikla. Naudojimasis grupės patalpomis, infrastruktūra ir veikla negali būti ribojamas, o mokesčiai už naudojimąsi grupės patalpomis, infrastruktūra bei veikla ir už dalyvavimą grupės veikloje turėtų atitikti jų sąnaudas.

Ši pagalba gali būti teikiama tokioms patalpoms ir infrastruktūrai:

— mokymo ir tyrimų centro patalpoms,

— atviros prieigos mokslinių tyrimų infrastruktūroms: laboratorijai, bandymų patalpoms,

— plačiajuosčio tinklo infrastruktūroms.

Didžiausias pagalbos intensyvumas yra 15 %.

Jei pagalba teikiama MVĮ, didžiausias pagalbos mažajai įmonei intensyvumas didinamas 20 procentinių punktų, o vidutinei įmonei – 10 procentinių punktų.

Reikalavimus atitinkančios sąnaudos apima išlaidas, susijusias su investicijomis į žemę, pastatus, mašinas ir įrenginius.

Pagalba veiklai, skirta skatinti grupių veiklą gali būti teikiama naujovių diegimo grupei vadovaujančiam juridiniam asmeniui. Tokia pagalba turi būti laikina ir paprastai po kurio laiko panaikinama skatinant, kad kainos gana greitai atspindėtų sąnaudas.

Tokia pagalba gali būti teikiama ne ilgiau kaip penkerius metus, jeigu ji proporcingai mažinama. Pirmaisiais metais jos intensyvumas gali būti 100 %, bet iki penktųjų metų pabaigos ji linijiniu būdu turi būti sumažinta iki nulio. Jeigu pagalba nėra proporcingai mažinama, ji turi būti teikiama ne ilgiau kaip penkerius metus, o intensyvumas turi sudaryti ne daugiau kaip 50 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų. Tinkamai pagrįstais atvejais ir remiantis pranešimą teikiančios ELPA valstybės įtikinamais įrodymais, pagalba, skirta skatinti grupių veiklą, gali būti teikiama ilgiau, bet ne ilgiau kaip 10 metų.

Reikalavimus atitinkančios sąnaudos yra išlaidos personalui ir administracinės išlaidos, tiesiogiai susijusios su:

— grupės rinkodara ieškant naujų įmonių, kurios galėtų dalyvauti grupėje,

— grupės viešosios infrastruktūros valdymu,

— mokymo programų, seminarų ir konferencijų organizavimu, skatinant dalytis patirtimi ir užmegzti ryšius su grupės nariais.

ELPA valstybė, pranešdama apie investicinę arba grupių veiklai skatinti skirtą pagalbą, privalo pateikti naujovių diegimo grupės technologinės specializacijos analizę, esamą regioninį potencialą, esamą tyrimų pajėgumą, panašios paskirties grupių buvimą teritorijoje, kurioje galioja EEE susitarimas, ir galimas grupės veiklos rinkoje apimtis.

Atvejai, kai EEE valstybės finansuoja naujovių diegimo infrastruktūrą, kuri bus valdoma viešosios infrastruktūros principu kaip ne pelno mokslinių tyrimų organizacijos dalis, turi būti vertinami pagal 3.1 skirsnio nuostatas.

6. Pagalbos skatinamasis poveikis ir reikalingumas

Valstybės pagalba turi būti skatinamojo pobūdžio, t. y. dėl tokios pagalbos jos gavėjo veikla turi pasikeisti taip, kad šis padidintų savo MTTV ir naujovių diegimo veiklos lygį. Dėl gautos pagalbos turi padidėti MTTV ir naujovių diegimo veiklos mastas, apimtis, išlaidų suma arba sparta.

Institucijos nuomone, pagalba nedaro skatinamojo poveikio jos gavėjui, jeigu pagalbos gavėjas buvo pradėjęs vykdyti MTTV ir naujovių diegimo veiklą (39) dar prieš pateikdamas nacionalinėms institucijoms paraišką dėl pagalbos.

Jeigu MTTV ir naujovių diegimo projektas, kuriam teikiama pagalba, nebuvo pradėtas vykdyti prieš pateikiant paraišką dėl pagalbos, Institucijos nuomone, skatinamojo poveikio reikalavimą savaime atitinka šios pagalbos priemonės:

— pagalba projektui ir ekonominio pagrįstumo analizėms, jeigu pagalbos gavėjas yra MVĮ ir jeigu pagalbos suma nesiekia 7,5 mln. EUR vienam vienos MVĮ vykdomam projektui,

— pagalba, skirta padengti MVĮ sąnaudas pramoninės nuosavybės teisėms,

— pagalba naujoms naujoves diegiančioms įmonėms,

— pagalba naujovių diegimo konsultacinėms paslaugoms ir naujovių diegimo paramos paslaugoms,

— pagalba įdarbinant aukštos kvalifikacijos darbuotojus.

Dėl visų kitų priemonių (40) Institucija reikalaus, kad pranešimą teikiančios ELPA valstybės įrodytų skatinamąjį poveikį.

Siekiant patikrinti, ar planuojama pagalba paskatintų pagalbos gavėją pakeisti savo veiklą taip, kad padidėtų jo MTTV ir naujovių diegimo veiklos lygis, ELPA valstybės, pranešdamos apie visas atskiras Institucijos vertinamas priemones, turi pateikti ex ante aktyvesnės MTTV ir naujovių diegimo veiklos vertinimą, pagrįstą analize, kurioje lyginama padėtis be valstybės pagalbos ir padėtis, kuri susidarytų, jei pagalba būtų teikiama. Gali būti taikomi toliau išvardyti kriterijai ir kiti pranešimą pateikusios ELPA valstybės nurodyti svarbūs kiekybiniai ir (arba) kokybiniai veiksniai:

— didesnė projekto apimtis: visų projekto išlaidų padidėjimas (neatsižvelgiant į mažesnes pagalbos gavėjo išlaidas, palyginti su išlaidomis, kurias jis patirtų be pagalbos); MTTV ir naujovių diegimo veiklai skirtų darbuotojų skaičiaus padidėjimas,

— didesnis mastas: planuojamų projekto įgyvendinimo rezultatų skaičiaus padidėjimas; ambicingesnis projektas, kuriam būdinga didesnė mokslinių arba technologinių laimėjimų tikimybė arba didesnė nesėkmės rizika (ypač susijusi su didesne mokslinių tyrimų projekto rizika, ilgalaikiu projekto pobūdžiu ir abejonėmis dėl jo rezultatų),

— didesnė sparta: trumpesnis laikotarpis iki projekto užbaigimo, palyginti su tokio pat projekto laikotarpiu be pagalbos,

— didesnė bendra suma, išleidžiama MTTV bei naujovių diegimo veiklai: pagalbos gavėjo bendrų MTTV bei naujovių diegimo veiklos išlaidų padidėjimas; numatyto projekto biudžeto pokyčiai (atitinkamai nemažinant kitų projektų biudžeto); pagalbos gavėjo bendrų MTTV bei naujovių diegimo veiklos išlaidų padidėjimas bendros apyvartos atžvilgiu.

Jeigu galima įrodyti, kad bent vienam iš šių kiekybinių veiksnių yra padarytas reikšmingas poveikis, palyginti su įprasta įmonės veikla atitinkamame sektoriuje, Institucija veikiausiai darys išvadą, kad siūloma pagalba turi skatinamąjį poveikį.

Institucijai atliekant individualios priemonės išsamų vertinimą, šie veiksniai gali būti laikomi nepakankamais skatinamojo poveikio įrodymais ir gali reikėti pateikti Institucijai papildomų įrodymų.

Vertinant pagalbos schemą, manoma, kad skatinamojo poveikio sąlygų laikomasi, jei ELPA valstybė įsipareigojo teikti individualią pagalbą pagal patvirtintą pagalbos schemą tik patikrinusi, kad yra skatinamasis poveikis, ir teikti kasmetines patvirtintos pagalbos schemos įgyvendinimo ataskaitas. Tokiose metinėse ataskaitose ELPA valstybė privalo parodyti, kaip prieš suteikdama pagalbą ji įvertino šios pagalbos skatinamąjį poveikį pagal pirmiau nurodytus kiekybinius ir kokybinius rodiklius.

7. Išsamiai vertinamos pagalbos suderinamumas

Institucija mano, kad MTTV ir naujovių diegimo veiklos lygio kėlimas teritorijoje, kurioje galioja EEE susitarimas, yra bendras interesas, nes galima tikėtis, kad tai labai prisidės prie augimo, klestėjimo ir tvarios plėtros. Atsižvelgdama į tai, Institucija pripažįsta, kad valstybės pagalba daro teigiamą poveikį, kai ji yra gerai orientuota ir tinkamai skatina įmones plėsti MTTV ir diegti naujoves. Tačiau valstybės pagalba taip pat gali labai iškraipyti konkurenciją, ir į tai būtina atsižvelgti.

7.1. Išsamiai vertinamos priemonės

Dėl padidėjusios konkurencijos iškraipymo rizikos toliau nurodytas priemones Institucija vertins išsamiau.

BIR nagrinėjamas priemones:

— visais atvejais, apie kuriuos pranešama Institucijai pagal BIR nustatytą pareigą atskirai pranešti apie pagalbą.

Šiame skyriuje nagrinėjamas priemones:

Kai pagalbos suma viršija:

— skiriant pagalbą projektams (41) ir ekonominio pagrįstumo analizėms: — jei projektą daugiausia sudaro fundamentiniai tyrimai (42): 20 mln. EUR vienos įmonės vienam projektui ir (arba) ekonominio pagrįstumo analizei, — jei projektą daugiausia sudaro pramoniniai tyrimai (43): 10 mln. EUR vienos įmonės vienam projektui ir (arba) ekonominio pagrįstumo analizei, — visiems kitiems projektams – 7,5 mln. EUR vienos įmonės vienam projektui ir (arba) ekonominio pagrįstumo analizei,

— procesų arba organizacinių naujovių diegimui paslaugų sektoriuje – 5 mln. EUR vienos įmonės vienam projektui,

— naujovių diegimo grupėms (vienai grupei) – 5 mln. EUR.

Šio išsamaus vertinimo tikslas yra užtikrinti, kad didelės pagalbos MTTV ir naujovių diegimui sumos neiškraipytų konkurencijos taip, kad pažeistų bendrą interesą, o iš tikrųjų padėtų siekti bendro intereso principų. Taip būna tada, kai valstybės pagalbos MTTV ir naujovių diegimo plėtojimu teikiama nauda yra didesnė už konkurencijai ir prekybai padarytą žalą.

Išsamus vertinimas – tai proporcingas vertinimas, atliekamas atsižvelgiant į iškraipymo galimybes, susijusias su konkrečiu atveju. Todėl tai, kad numatoma atlikti išsamų vertinimą, nebūtinai reiškia, kad būtina pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nors kai kurioms priemonėms gali to prireikti.

Jei ELPA valstybės užtikrina visavertį bendradarbiavimą ir laiku teikia reikiamą informaciją, Institucija dės visas pastangas, kad tyrimas būtų atliktas laiku.

7.2. Išsamaus vertinimo metodika: MTTV ir naujovių diegimo kriterijai, taikomi tam tikrų konkrečių atvejų ekonominiam vertinimui

Toliau Institucija pateikia rekomendacijas dėl informacijos, kurios jai gali prireikti, pobūdžio ir metodikos, pagal kurią ji atliks išsamų priemonių vertinimą. Šiomis rekomendacijomis siekiama, kad Institucijos sprendimai ir jų motyvai būtų skaidrūs ir iš anksto numatomi, siekiant užtikrinti numatomumą ir teisinį tikrumą.

Išsamus vertinimas bus atliekamas atsižvelgiant į toliau išvardytus teigiamus ir neigiamus veiksnius, kurie taikomi kartu su 5 skirsnyje nustatytais kriterijais. Tam tikrais atvejais šių veiksnių paisymas ir jų svarba gali priklausyti nuo pagalbos rūšies arba tikslo. Institucijos atliekamo vertinimo lygis bus proporcingas konkurencijos iškraipymo rizikai. Tai reiškia, kad tyrimo aprėptis priklausys nuo konkretaus atvejo pobūdžio. Todėl mažai tikėtina, kad valstybės pagalbos veiklos rūšims, kurios yra labai nutolusios nuo rinkos, tyrimas bus labai išsamus.

ELPA valstybės raginamos nurodyti visus veiksnius, kurie, jų nuomone, yra vertingi vertinant konkretų atvejį. ELPA valstybės visų pirma raginamos atsižvelgti į ankstesnių valstybės pagalbos schemų arba priemonių vertinimus, pagalbą teikiančios institucijos atliktus poveikio vertinimus, rizikos vertinimus, finansines ataskaitas, vidinius verslo planus, kuriuos turėtų įgyvendinti visos įmonės, vykdydamos svarbius projektus, ekspertų nuomones ir kitus su MTTV ir naujovių diegimu susijusius tyrimus.

7.3. Teigiamas pagalbos poveikis

Tai, kad pagalba skatina įmones teritorijoje, kurioje galioja EEE susitarimas, vykdyti MTTV ir naujovių diegimo veiklą, kurios kitu atveju jos nebūtų vykdžiusios, yra pagrindinis teigiamas veiksnys, į kurį turi būti atsižvelgiama vertinant pagalbos suderinamumą.

Šiuo tikslu Institucija pirmiausia kreips dėmesį į šiuos veiksnius:

— į grynąjį pačios įmonės vykdomos MTTV ir naujovių diegimo veiklos masto padidėjimą,

— į tai, kaip priemonė prisideda prie aukštesnio visuotinio MTTV ir naujovių diegimo lygio užtikrinimo atitinkamame sektoriuje,

— į tai, kaip priemonė prisideda prie MTTV ir naujovių diegimo lygio kėlimo teritorijoje, kurioje galioja EEE susitarimas, tarptautiniu mastu.

7.3.1. Rinkos nepakankamumas

Kaip nurodyta 1 skirsnyje, valstybės pagalbos MTTV ir naujovių diegimo veiklos lygiui ekonomikoje kelti gali būti skiriama tik tiek, kiek jos reikia, kad pati rinka pajėgtų pasiekti tinkamiausią rezultatą. Nustatyta, kad dėl tam tikrų rinkos nepakankamumo problemų mažėja bendras MTTV ir naujovių diegimo lygis teritorijoje, kurioje galioja EEE susitarimas. Tačiau ne visos įmonės ir ekonomikos sektoriai vienodai susiduria su šiomis rinkos nepakankamumo problemomis. Dėl to, pranešdama apie priemones, kurias reikia išsamiai vertinti, ELPA valstybė turėtų pateikti pakankamai informacijos apie tai, ar pagalba MTTV ir naujovių diegimui yra susijusi su ELPA susitarimo galiojimo teritorijos rinkos nepakankamumu apskritai, ar su konkrečiu rinkos nepakankamumu.

Atsižvelgdama į konkretų rinkos nepakankamumą, dėl kurio skiriama pagalba, Institucija vertins šiuos veiksnius:

— žinių skleidimas: numatytas informacijos sklaidos lygis; sukurtos informacijos specifika; užtikrinama INT apsauga,

— nepakankama ir neproporcinga informacija: tyrimo rizikos lygis ir sudėtingumas; išorės finansavimo poreikis; kuriam ketinama skirti išorės finansavimą, charakteristikos,

— koordinavimo problemos: bendradarbiaujančių įmonių skaičius; bendradarbiavimo intensyvumas; skirtingi bendradarbiaujančių partnerių interesai; sutarčių sudarymo problemos; trečiųjų šalių problemas koordinuojant bendradarbiavimą.

Jei tai valstybės pagalba MTTV ir naujovių diegimo projektams arba veiklai, vykdomai remtinose vietovėse, Institucija atsižvelgs į: i) nepalankias sąlygas, susiklosčiusias dėl periferiškumo ir kitų regioninių ypatumų; ii) žemo MTTV ir naujovių diegimo veiklos lygio konkrečius vietos ekonominius duomenis, socialines ir (arba) istorines priežastis, palyginti su atitinkamais vidutiniais duomenimis ir (arba) padėtimi atitinkamai nacionaliniu ir (arba) EEE lygiu; ir iii) bet kokius kitus svarbius rodiklius, rodančius didesnį rinkos nepakankamumą.

7.3.2. Tinkama priemonė

Valstybės pagalba MTTV ir naujovių diegimui gali būti skiriama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, kai to reikia bendram interesui, kaip išimtis bendrajam draudimui skirti valstybės pagalbą. Svarbus pusiausvyros tyrimo aspektas yra tai, ar valstybės pagalba MTTV ir naujovių diegimui gali būti laikoma tinkama MTTV ir naujovių diegimo plėtros priemone, jeigu kitomis mažiau rinką iškraipančiomis priemonėmis galima pasiekti tokių pat rezultatų, ir, jei taip, kokiu mastu.

Analizuodama suderinamumą, Institucija pirmiausia atsižvelgs į visus ELPA valstybės atliktus siūlomos priemonės poveikio vertinimus. Priemonės, dėl kurių ELPA valstybė yra apsvarsčiusi kitas strategines galimybes ir kurių atžvilgiu yra nustatyti bei Institucijai pateikti pasirinktos priemonės, tokios kaip valstybės pagalba, taikymo pranašumai, yra laikomos tinkamomis.

7.3.3. Pagalbos skatinamasis poveikis ir reikalingumas

Pagalbos priemonės skatinamasis poveikis yra pagrindinė sąlyga, į kurią būtina atsižvelgti analizuojant valstybės pagalbą MTTV ir naujovių diegimui. Skatinamojo poveikio nustatymas parodo, ar planuojama pagalba skatins įmones imtis MTTV ir naujovių diegimo veiklos, kurios kitu atveju jos nevykdytų.

6 skirsnyje nustatyti keli rodikliai, kuriais ELPA valstybės gali naudotis norėdamos įrodyti skatinamąjį poveikį. Tačiau, Institucijos nuomone, atliekant išsamų priemonės vertinimą, skatinamąjį poveikį reikia pagrįsti tiksliau, kad būtų išvengta pernelyg didelių konkurencijos iškraipymų.

Analizuodama Institucija atsižvelgs į 6 skirsnyje paminėtus rodiklius ir į šiuos veiksnius:

— numatomo pokyčio apibūdinimas: reikia aiškiai nurodyti numatomą veiklos pokytį, kurio siekiama skiriant valstybės pagalbą nurodytu atveju (numatomas naujas projektas, didesnė projekto apimtis arba spartesnis vykdymo tempas),

— priešingo scenarijaus analizė: turi būti įvardytas veiklos pokytis, nustatytas taikant priešingą scenarijų: koks būtų numatomos veiklos lygis su pagalba ir be pagalbos? Šių dviejų scenarijų skirtumas laikomas pagalbos priemonės poveikiu ir apibūdina skatinamąjį poveikį,

— pelningumo lygis: jeigu privačiai įmonei nebūtų pelninga imtis projekto, bet jis duotų svarbios naudos visuomenei, pagalbos skatinamasis poveikis yra labiau tikėtinas. Bendrą projekto pelningumą (arba jo trūkumą) galima vertinti pagal metodikas, kurios tam tikrame susijusiame sektoriuje yra naudojamos kaip standartinės (44),

— investicijų dydis ir įplaukų terminai: didelės investicijos į steigiamą įmonę, per mažos gaunamos įplaukos ir didelė dalis įplaukų, kuri bus gauta labai tolimoje ateityje, vertinant skatinamąjį poveikį bus laikomos teigiamais veiksniais,

— mokslinių tyrimų projekto rizikos lygis: remiantis, pvz., ekonominio pagrįstumo analizėmis, rizikos vertinimais ir ekspertų nuomonėmis, vertinant riziką visų pirma bus atsižvelgiama į investicijas, kurių negalima susigrąžinti, komercinės nesėkmės riziką, mažesnio nei tikėtasi projekto pelningumo riziką, riziką, kad projekto vykdymas pakenks kitai veiklai, ir riziką, kad projekto išlaidos sumažins įmonės finansinį gyvybingumą. Jei tai valstybės pagalba, skirta MTTV ir naujovių diegimo projektams arba veiklai, vykdomai remtinose vietovėse, Institucija atsižvelgs į nepalankias sąlygas, susiklosčiusias dėl periferiškumo ir kitų regioninių ypatumų, kurie didina mokslinių tyrimų projekto riziką,

— nuolatinis vertinimas: priemonės, kurioms yra numatyti (nedideli) bandomieji projektai arba kuriose yra pateiktos aiškios rekomendacijos dėl projekto nutraukimo nesėkmės atveju bei numatyta vieša ex-post kontrolė, vertinant skatinamąjį poveikį, bus vertinamos palankiau.

7.3.4. Pagalbos proporcingumas

Neatsižvelgdama į 5 skirsnyje nurodytus kriterijus, susijusi ELPA valstybė turėtų pateikti šią papildomą informaciją apie:

— atviros atrankos procesas: jei ELPA valstybėje yra daug (potencialių) kandidatų MTTV ir naujovių diegimo projektui vykdyti, labiausiai tikėtina, kad proporcingumo reikalavimo bus laikomasi tada, kai projektas bus skiriamas remiantis skaidriais, objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais,

— minimalią pagalbą: ELPA valstybės turi paaiškinti, kaip buvo apskaičiuota nurodyta suma, siekiant užtikrinti, kad ji nebūtų didesnė už būtiną minimalią pagalbą.

7.4. Konkurencijos ir prekybos iškraipymo analizė

Valstybės pagalba MTTV ir naujovių diegimui gali daryti poveikį konkurencijai dviem lygmenimis: i) konkurencijai naujovių diegimo procese, t. y. su MTTV ir naujovių diegimu susijusiai konkurencijai produktų tiekėjų rinkose; ir ii) konkurencijai produktų rinkose, kuriose naudojami MTTV ir naujovių diegimo veiklos rezultatai.

Vertindama pagalbos priemonės neigiamą poveikį ir analizuodama konkurencijos iškraipymą, Institucija didžiausią dėmesį kreips į numatomą pagalbos MTTV ir naujovių diegimui poveikį įmonių konkurencijai atitinkamose produktų rinkose. Institucija labiau atsižvelgs į riziką konkurencijai ir prekybai, kylančią artimiausioje ateityje ir kuri yra ypač tikėtina.

Poveikis konkurencijai vykstant naujovių diegimo procesui bus svarbus, jei jis daro numatomą poveikį konkurencijos ateities produktų rinkoje rezultatams. Tam tikrais atvejais yra prekiaujama pačiais MTTV ir naujovių diegimo rezultatais, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės teisėmis vadinamosiose technologijų rinkose, pavyzdžiui, išduodant patentus. Tokiais atvejais Institucija taip pat gali atsižvelgti į pagalbos poveikį konkurencijai technologijų rinkose.

MTTV ir naujovių diegimo poveikis produktų rinkoms dažniausiai yra kintamas, ir analizė bus atliekama orientuojantis į ateitį. Dažnai ta pati naujovių diegimo veikla gali būti susijusi su įvairiomis būsimomis produktų rinkomis. Tokiu atveju bus vertinamas valstybės pagalbos poveikis visoms susijusioms rinkoms.

Pagalba MTTV ir naujovių diegimui gali iškraipyti konkurenciją produktų rinkose trimis būdais:

1. Pagalba MTTV ir naujovių diegimui gali iškraipyti kintančias rinkos dalyvių paskatas investuoti (išstūmimo poveikis).

2. Pagalba MTTV ir naujovių diegimui gali padėti įgyti arba išlaikyti įtaką rinkoje.

3. Pagalba MTTV ir naujovių diegimui gali padėti išlaikyti neveiksmingą rinkos struktūrą.

Valstybės pagalba taip pat gali padaryti neigiamą poveikį prekybai rinkoje, kurioje galioja EEE susitarimas. Ypač kai dėl pagalbos MTTV ir naujovių diegimui išstumiami konkurentai, pagalbos priemonės gali iš esmės pakeisti prekybos srautus ir ekonominės veiklos vietą.

7.4.1. Kintančių paskatų iškraipymas

Pagrindinė su MTTV ir naujovių diegimo pagalbos teikimu įmonėms susijusi problema yra ta, kad iškraipomos kintančios konkurentų paskatos investuoti. Įmonei gavus pagalbą, apskritai padidėja tikimybė, kad jos MTTV ir naujovių diegimo veikla bus sėkminga, ir užtikrinamas aktyvesnis tos įmonės dalyvavimas produktų rinkoje arba rinkose ateityje. Šis aktyvesnis dalyvavimas gali paskatinti konkurentus sumažinti savo pirminių investicijų planų apimtį (išstūmimo poveikis).

Analizuodama Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius:

— pagalbos suma: pagalbos priemonių, kurios yra susijusios su didelėmis pagalbos sumomis, daromas išstūmimo poveikis gali būti didesnis. Pagalbos sumos reikšmingumas bus vertinamas pagal bendras individualias MTTV išlaidas atitinkamame sektoriuje ir pagrindinių rinkos dalyvių išlaidų sumą,

— artumas rinkai (pagalbos kategorija): kuo labiau pagalbos priemonė yra orientuota į rinkai artimą MTTV ir naujovių diegimo veiklą, tuo didesnis gali būti jos daromas išstūmimo poveikis,

— atviros atrankos procesas: kai dotacija skiriama remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, Institucijos vertinimas bus palankesnis,

— pasitraukimo iš rinkos kliūtys: didesnė tikimybė, kad konkurentai nepakeis savo investicinių planų (ar net juos išplės), yra tada, kai naujovių diegimo procesas susiduria su didelėmis pasitraukimo iš rinkos kliūtimis. Taip gali būti tuo atveju, kai didelė konkurentų ankstesnių investicijų dalis įšaldoma konkrečioje MTTV ir naujovių diegimo srityje,

— paskatos, skatinančios konkuruoti dėl būsimos rinkos: pagalba MTTV ir naujovių diegimui gali paskatinti pagalbos gavėjų konkurentus atsisakyti konkuruoti būsimoje rinkoje dėl to, kad pagalbos teikiami pranašumai (technologijų pažangos arba laiko požiūriu) sumažina jų galimybes pelningai patekti į šią būsimą rinką,

— produktų įvairovė ir konkurencijos intensyvumas: kai produktų naujovių diegimas yra labiau orientuotas į įvairių produktų kūrimą (pavyzdžiui, susijęs su atskiromis rūšimis, standartais, technologijomis, vartotojų grupėmis), poveikio konkurentams tikimybė yra mažesnė. Tas pats taikytina ir tam atvejui, kai rinkoje yra daug veiksmingų konkurentų.

7.4.2. Įtakos rinkoje įgijimas

Pagalba MTTV ir naujovių diegimui gali daryti iškreipiantį poveikį, padidindama arba sumažindama įtaką produktų rinkose. Įtaka rinkoje – tai sugebėjimas daryti ilgalaikį poveikį rinkos kainoms, produkcijai, prekių ir paslaugų įvairovei arba kokybei ar kitiems konkurencijos rinkoje aspektams, padarant žalos vartotojams. Prieš patvirtindama pagalbą, Institucija įvertins įtaką rinkoje prieš skiriant pagalbą ir įtakos rinkoje pokytį, kurio galima tikėtis suteikus pagalbą.

Institucijai didžiausią rūpestį kelia tos MTTV ir naujovių diegimo priemonės, kurios leidžia pagalbos gavėjo įtaką dabartinėse produktų rinkose perkelti į būsimas produktų rinkas arba sustiprinti įtaką jose. Dėl to Institucija vargu ar galės nustatyti konkurencijos problemas, susijusias su įtaka rinkose, kuriose pagalbos gavėjui priklauso mažesnė nei 25 % dalis, ir rinkose, kuriose Herfindahlio-Hirschmano rinkos koncentracijos indeksas (HHI) nesiekia 2000.

Analizuodama Institucija atsižvelgs į šiuos veiksnius:

— pagalbos gavėjo įtaka rinkoje ir rinkos struktūra: jei pagalbos gavėjas jau dominuoja produktų rinkoje, pagalbos priemonė gali sustiprinti šį dominavimą, sumažindama konkurencinį spaudimą, kurį konkurentai gali daryti pagalbą gaunančiai įmonei. Panašiai valstybės pagalbos priemonės gali padaryti didelį poveikį oligopolinėse rinkose, kuriose veikia tik keli dalyviai,

— patekimo į rinką kliūčių lygis: MTTV ir naujovių diegimo srityje naujiems dalyviams gali būti didelės patekimo į rinką kliūtys. Jos apima teisines patekimo į rinką kliūtis (visų pirma intelektinės nuosavybės teisės), masto ir apimties ekonomijas, naudojimosi tinklais ir infrastruktūra kliūtis ir kitas strategines patekimo į rinką arba plėtros kliūtis,

— pirkėjo įtaka: įmonės įtaką rinkoje gali mažinti pirkėjų padėtis rinkoje. Stiprūs pirkėjai gali trukdyti užimti tvirtą padėtį rinkoje, jeigu yra tikimybė, kad jie stengsis išsaugoti pakankamą konkurenciją rinkoje,

— atrankos procesas: Institucijai gali kelti susirūpinimą pagalbos priemonės, kurios padeda tvirtą padėtį rinkoje užimančioms įmonėms daryti poveikį atrankos procesui, pavyzdžiui, jei jos turi teisę rekomenduoti įmones atrankos procese arba daryti tokį poveikį tyrimams, kuomet be pateisinamos priežasties trukdoma naudotis kitomis alternatyvomis.

7.4.3. Neveiksmingų rinkos struktūrų išlaikymas

Neteisingai orientuota pagalba MTTV ir naujovių diegimui gali sustiprinti neveiksmingas įmones ir tokiu būdu prisidėti prie rinkos struktūrų, kuriose daugelis rinkos dalyvių veikia gerokai žemiau veiksmingumo lygio, susidarymo. Analizuodama Institucija atsižvelgs į tai, ar pagalba yra skiriama rinkoms, kurioms būdingi pertekliniai pajėgumai, sektoriams, kuriuose pastebimas nuosmukis, ar jautriems sektoriams. Paprastai mažesnį rūpestį kelia tie atvejai, kai valstybės pagalba MTTV ir naujovių diegimui skiriama sektoriaus augimo tempams pakeisti, visų pirma diegiant naujas technologijas.

7.5. Pusiausvyra ir sprendimas

Atsižvelgdama į pirmiau minėtus teigiamus ir neigiamus veiksnius, Institucija palygina priemonės poveikį ir nustato, ar dėl jos atsirandantys iškraipymai neigiamai veikia prekybos sąlygas, pažeisdami bendrą interesą. Kiekvienu konkrečiu atveju analizė bus grindžiama bendru numatomo teigiamo ir neigiamo valstybės pagalbos poveikio vertinimu. Tuo tikslu Institucija 7.3 ir 7.4 skirsniuose išdėstytų kriterijų netaikys mechaniškai, o atliks bendrą vertinimą, vadovaudamasi proporcingumo principu.

Institucija gali nepareikšti jokių prieštaravimų, susijusių su pagalbos priemone, apie kurią jai pranešama, nepradėdama oficialios tyrimo procedūros arba, atlikusi oficialią tyrimo procedūrą, nustatytą Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 6 straipsnyje, nuspręsti užbaigti procedūrą, priimdama sprendimą pagal to protokolo 7 straipsnį. Jeigu pagal pirmiau nurodyto 3 protokolo II dalies 7 straipsnio 4 dalį Institucija priima sąlyginį sprendimą, ji gali, pavyzdžiui, apsvarstyti galimybę taikyti toliau išvardytas sąlygas, kurios turi sumažinti susijusius iškraipymus arba poveikį prekybai ir būti proporcingos, susijusias su:

— mažesniu nei 5 skirsnyje numatytu didžiausiu leistinu pagalbos intensyvumu, įskaitant valstybės pagalbos susigrąžinimo pirma laiko būdus ir įvairias grąžintinų avansų grąžinimo sąlygas,

— rezultatų skelbimo, bendradarbiavimo ir kitais veiklos įsipareigojimais,

— sąskaitų atskyrimu, siekiant išvengti kryžminio subsidijavimo iš vienos rinkos į kitą, kai pagalbos gavėjas veikia keliose rinkose,

— kitų potencialių pagalbos gavėjų nediskriminavimu (atrankos sumažinimu).

8. Kumuliacija

Bendro finansavimo (kaupimo) atveju pagal šį skyrių nustatytos viršutinės pagalbos ribos yra taikomos neatsižvelgiant į tai, ar parama pagalbą gaunančiam projektui finansuojama vien tik valstybės ištekliais, ar ji yra iš dalies finansuojama Bendrijos, išskyrus konkrečias ribotas sąlygas, nustatytas Bendrijos finansavimui pagal MTTP pagrindų programas, priimtas atitinkamai laikantis EEE susitarimo XVIII antraštinės dalies arba Euratomo sutarties II antraštinės dalies.

Jeigu pagalbai MTTV ir naujovių diegimui gauti reikalavimus atitinkančios sąnaudos visai arba iš dalies atitinka pagalbos skyrimo kitiems tikslams reikalavimus, bendrai finansuojamai daliai pagal taikomas taisykles bus nustatyta palankiausia viršutinė riba. Šis apribojimas netaikomas pagalbai, teikiamai pagal Valstybės pagalbos gairių 10.B skyrių „Valstybės pagalba rizikos kapitalo investicijoms į MVĮ skatinti“ (45).

Pagalba MTTV ir naujovių diegimui nesumuojama su de minimis pagalba, skiriama toms pačioms reikalavimus atitinkančioms sąnaudoms, siekiant išvengti šiame skyriuje nustatyto didžiausio pagalbos intensyvumo.

9. Baigiamosios nuostatos

9.1. Ataskaitų teikimas ir kontrolė

9.1.1. Metinės ataskaitos

Pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 21 straipsnio 1 dalies ir 2004 m. liepos 14 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04 (46) 5 straipsnio reikalavimus ELPA valstybės privalo teikti Institucijai metines atskaitas.

Metinėse ataskaitose dėl pagalbos MTTV ir naujovių diegimui, kurios turi atitikti šiose nuostatose išdėstytus reikalavimus, apie kiekvieną priemonę, įskaitant pagalbos skyrimą pagal patvirtintą schemą, taip pat turi būti pateikta ši informacija:

— pagalbos gavėjo pavadinimas,

— kiekvienam gavėjui suteiktos pagalbos suma,

— pagalbos intensyvumas,

— veiklos sektoriai, kuriuose vykdomi remiami projektai.

Mokestinės pagalbos atveju ELPA valstybė turi pateikti tik sąrašą tų gavėjų, kurie buvo atleisti nuo mokesčių didesne kaip 200 000 EUR suma.

Ataskaitoje dėl grupės taip pat būtina pateikti trumpą grupės veiklos apibūdinimą ir jos veiksmingumą skatinant MTTV ir naujovių diegimo veiklą. Institucija gali prašyti pateikti papildomos informacijos apie suteiktą pagalbą, kad patikrintų, ar buvo laikomasi Institucijos sprendimo, kuriuo leidžiama pagalbos priemonė, sąlygų.

Metinės ataskaitos bus skelbiamos Institucijos tinklavietėje.

Dėl bet kokios pagalbos, suteiktos didžiosioms įmonėms pagal patvirtintą schemą, ELPA valstybės, pirmiausia naudodamos pirmiau 6 skirsnyje paminėtus rodiklius ir