LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 123/72

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 343/09/COL

2009 m. liepos 23 d.

dėl Timės savivaldybės sandorių dėl turto objektų Nr. 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 ir 2/32

(Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

atsižvelgdama į Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį ir II dalies 4 straipsnio 4 dalį ir 7 straipsnio 2 dalį (4),

atsižvelgdama į Institucijos gaires dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo (5), ypač į jų skyrių „Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“,

atsižvelgdama į 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimą dėl 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje nurodytų įgyvendinimo nuostatų (6),

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (7) ir atsižvelgusi į tas pastabas,

kadangi:

I. FAKTAI

1. PROCEDŪRA

2007 m. kovo 3 d. Institucija gavo asociacijos Aksjonsgruppa „Ta vare på trivelige Bryne“ skundą dėl Timės savivaldybėje savivaldos institucijų dviem atskiriems privatiems subjektams parduotų turto objektų numeriai 1/152, 1/301, 1/630 ir 4/165, taip pat dėl Bryne fotballklubb privačiam investuotojui parduoto nuosavybės teise valdomo turto objekto numeris 2/70 (Brinės stadionas, kuriame taip pat yra nuosavybės teise valdomas turto objektas Nr. 2/32), kurį anksčiau klubui buvo skyrusi savivaldybė (dok. Nr. 414270). 2007 m. gegužės 9 d. raštu privatus investuotojas Gunaras Oma (Gunnar Oma) Institucijai perdavė skundą dėl Timės savivaldybės parduoto vieno iš pirmiau minėtų turto objektų – numeris 4/165.

Apsikeitusi raštais ir informacija su Norvegijos valdžios institucijomis (8), 2007 m. gruodžio 19 d. Institucija nusprendė dėl pirmiau nurodytų žemės sklypų pardavimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Institucijos sprendimas Nr. 717/07/COL pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (9).

2008 m. vasario 21 d. raštu (dok. Nr. 466024) Norvegijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl šio sprendimo pradėti procedūrą. Institucija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas. Institucija gavo dviejų suinteresuotųjų šalių pastabas (10). 2008 m. liepos 24 d. raštu (dok. Nr. 485974) Institucija perdavė šias pastabas Norvegijos valdžios institucijoms. 2008 m. rugpjūčio 13 d. (dok. Nr. 488289) Norvegijos valdžios institucijos pranešė Institucijai, kad daugiau pastabų neturi.

2. NAGRINĖJAMŲ SANDORIŲ APIBŪDINIMAS

2.1. NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMŲ TURTO OBJEKTŲ NUMERIAI 1/152, 1/301 IR 1/630 PARDAVIMAS ĮMONEI GRUNNSTEINEN AS

Pagal 2007 m. rugpjūčio 25 d. pirkimo-pardavimo sutartį (11) Timės savivaldybė pardavė Timės savivaldybės municipalinio centro – Brinės – centre esančius nuosavybės teise valdomus turto objektus numeriai 1/152 (1 312 kv. m), 1/301 (741 kv. m) ir 1/630 (1 167 kv. m) privačiam statybos vykdytojui Grunnsteinen AS. Iš pateiktų paaiškinimų matyti, kad norą sudaryti sutartį pareiškė pirkėjai, o prieš sudarant pardavimo sandorį viešas konkursas surengtas nebuvo (12). Grunnsteinen už turtą nemokėjo, bet vietoje įprastinio atlyginimo už turtą įsipareigojo įrengti 65 automobilių stovėjimo vietas (13). Grunnsteinen sutarties 7 punkte nustatyta, kad nuosavybės teisės į turtą turėtų būti perduotos tik įrengus automobilių stovėjimo vietas, ne vėliau kaip 2008 m. pabaigoje. Be to, 1 punkte nustatyta, kad požeminė automobilių stovėjimo aikštelė, ją gražinant Timės savivaldybei, žemės registre turėtų būti įregistruota kaip atskiras nuosavybės teise valdomas turto objektas.

Sutarties 1 punkte (14) nurodyta, kad tuo metu, kai buvo sudaroma sutartis, turto objektus buvo numatyta naudoti gyvenamosioms zonoms ir viešiesiems keliams bei stovėjimo aikštelėms įrengti.

Pagal sutarties 1 punktą Grunnsteinen AS įsipareigojo nuosavybės teise valdomo turto objekte numeris 1/152 įrengti požemines automobilių stovėjimo vietas, iš kurių 65 įrengtos vietos būtų perduotos Timės savivaldybei (sutarties 1 ir 5 punktai). Savivaldos institucijų teigimu, atlyginimas už nuosavybės teise valdomą turto objektą numeris 1/152 buvo 44 automobilių stovėjimo vietos, įrengtinos turto objekte, už kurį atlyginama požemine automobilių stovėjimo aikštele. Dėl nuosavybės teise valdomų turto objektų numeriai 1/301 ir 1/630 reikia pasakyti, kad savivaldybė pavedė nustatyti vieno iš jų – numeris 1/630 – vertę, ir ją, savivaldybės teigimu, nustatė Eiendomsmegler 1. Nuosavybės teise valdomo turto objekto numeris 1/630 vertinimas, pagal kurį šio objekto rinkos vertė buvo 600 NOK/kv. m, Institucijai buvo pateiktas prieš priimant sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą (15). Vykdydamos Institucijos prašymus, Norvegijos valdžios institucijos iš pradžių pateikė statybos įmonės Skanska Norge AS atliktus skaičiavimus, iš kurių matyti, kad vienos automobilio stovėjimo vietos kaina požeminėje automobilių stovėjimo aikštelėje būtų apie 150 000 NOK, neįskaičiuojant PVM ir žemės nuomos arba pirkimo išlaidų (16). Remdamosi šia sąmata, Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad nuosavybės teise valdomų turto objektų numeriai 1/301 ir 1/630 rinkos kaina, remiantis turto vertinimu, būtų 2 516 400 NOK (17), o papildomos 21 automobilių stovėjimo vietos, kurias savivaldybei įsipareigojo įrengti Grunnsteinen, vertė būtų 2 625 000 NOK (18). Taigi šių dviejų turto objektų vertę Grunnsteinen visiškai atlygintų pastatydama papildomą 21 automobilių stovėjimo vietą.

Vykdydamos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pateiktą Institucijos reikalavimą pateikti informacijos, buvo pateikta naujų turto vertinimų ir automobilių stovėjimo aikštelės kainos sąmatų (19). Naujuosius turto vertinimus atliko turto vertinimo įmonė OPAK. Taikydama žemės kainos metodą (20), OPAK apskaičiavo, kad en bloc parduodamo turto rinkos vertė yra 3,2 mln. NOK. OPAK nuomone, nuosavybės teise valdomame turto objekte numeris 1/301 esantis pastatas yra netinkamas naudoti ir turės būti nugriautas, todėl turto vertė mažėja. Apskaičiuotos nugriovimo išlaidos – 150 000 NOK. OPAK vertindama įtraukė ir automobilių stovėjimo vietų išlaidų sąmatą. Remdamasi tuo, kad vienai automobilio stovėjimo vietai reikėtų skirti ne mažiau kaip 25 kv. m (kaip reikalaujama Vyriausybės teisės aktuose), ir kad vieno kvadratinio metro statybos išlaidos būtų 5 200 NOK (remiantis patirtimi), OPAK apskaičiavo, kad vienos automobilio stovėjimo vietos vertė būtų 130 000 NOK, o 65 vietų – 8 450 000 NOK.

2.2. NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMO TURTO OBJEKTO NUMERIS 4/165 PARDAVIMAS ĮMONEI BRYNE INDUSTRIPARK AS

2005 m. rugpjūčio 31 d. Timės savivaldybė ir privatus statybos vykdytojas Bryne Industripark AS pasirašė nuosavybės teise valdomo turto objekto numeris 4/165, esančio Timės Halando rajone, pirkimo – pardavimo sutartį (21). Nuosavybės teise valdomą turto objektą sudarė 56 365 kv. m pramoninės paskirties žemės sklypas; nustatyta 4,7 milijonų NOK jo pardavimo kaina (arba apie 83 NOK/kv. m). Kai buvo pasirašoma sutartis, šią teritoriją buvo numatyta naudoti pramoniniais tikslais, tačiau detalus teritorinis planas dėl Viešųjų kelių administracijos prieštaravimo nebuvo patvirtintas. Į sutartį įtraukta susigrąžinimo sąlyga (7 punktas), kad tuo atveju, jeigu per penkerius metus nuo nuosavybės teisių perdavimo turto objektas nebus pastatytas arba pradėtas naudoti, Timės savivaldybė susigrąžins šį turto objektą.

Kai buvo sudaroma sutartis, turtą sudarė neužstatyta žemė. Sutartį patvirtinusiai savivaldybės tarybai skirtame rašte savivaldybės administracija teigia, kad susitarimas dėl žemės naudojimo statyboms turėtų būti būtinoji žemės pardavimo sąlyga. Savivaldos institucijų teigimu, 2007 m. rugpjūčio 30 d. buvo priimti nauji teisės aktai dėl teritorijų detaliųjų planų; pagal šiuos teisės aktus minėtąjį turtą numatyta naudoti sporto reikmėms (22). Į pirkimo-pardavimo sutartį įtraukta sąlyga, kad susitarimas dėl žemės naudojimo statyboms turi būti sudaromas remiantis teisės aktais dėl teritorijų planavimo. Teikdamos pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, Norvegijos valdžios institucijos pateikė statybos išlaidų sąmatą, kurią parengė konsultacijų įmonė Asplan Viak ir vietos statybos įmonės pasiūlymą dėl žemės darbų (23).

Savivaldybė patvirtina, kad prieš sudarant pardavimo sandorį, kuris buvo sudarytas pirkėjo pasiūlymu, viešo konkurso nebuvo surengta, tačiau teigia, kad pasiūlymas pirkti žemę 2003–2004 m. buvo skelbiamas jos interneto svetainėje. Iš administracijos rašto, parengto prieš sudarant pardavimo sandorį, matyti, kad prašoma kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria Timės savivaldybė įsigijo turtą 1999 m., prie jos pridėjus kapitalo sąnaudas, reguliavimo darbų ir administracines išlaidas. Taigi kaina buvo nustatyta pagal bendrąjį savivaldybės principą, taikomą parduodant pramoninį turtą, t. y. parduodant už savikainą (24).

Skundo pateikėjas, remdamasis nepriklausomo turto vertintojo 2007 m. sausio mėn. neva atliktu vertinimu, tvirtino, kad šios rūšies turto kaina turėtų būti apie 400 NOK/kv. m (25). Tačiau tai įrodančių dokumentų nepateikta. Savivaldos institucijos, remdamosi tame regione privačių subjektų sudarytais panašaus turto pardavimo sandoriais, teigė, kad rinkos kaina turėtų būti 80–115 NOK/kv. m (26). Vykdydamos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucijos pateiktą reikalavimą pateikti informacijos, Norvegijos valdžios institucijos pateikė OPAK atliktą turto vertinimą. OPAK žemę įvertino remdamasi jos naudojimo paskirtimi sudarant sutartį, t. y. tuo, kad žemė buvo skirta naudoti pramoniniais tikslais, o ne sportui, kaip nustatyta vėlesniuose teisės aktuose dėl teritorijų planavimo. Vertinimas pagrįstas ne naudojimo būdu, o pardavimo verte, kuri apibrėžiama kaip „kaina, kuria, kaip manoma, keletas nepriklausomų suinteresuotųjų šalių norėtų pirkti vertinimo dieną“. Nagrinėjamu atveju kaina nustatyta remiantis pardavimo kainomis, sumokėtomis už „panašius toje vietovėje esančius turto objektus“. Atlikus vertinimą padaryta išvada, kad visiškai tikslios rinkos kainos nustatyti negalima, bet veikiausiai ji yra 80–100 NOK/kv. m.

2.3. NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMŲ TURTO OBJEKTŲ NUMERIAI 2/70 IR 2/32 PARDAVIMAS KLUBUI BRYNE FOTBALLKLUBB

2.3.1. Pirkimo–pardavimo sutartis

Pagal 2003 m. rugpjūčio 8 d. sutartį (27) Timės savivaldybė nuosavybės teises į Brinės stadioną, t. y. nuosavybės teise valdomus turto objektus numeriai 2/32 ir 2/70, kurių bendras plotas apie 53 000 kv. m, perleido Bryne fotballklubb (toliau – Bryne FK) (28). Tame žemės sklype esantys pastatai (įskaitant futbolo aikštės statinius) jau priklausė futbolo klubui, buvo sudarytos žemės nuomos sutartys (29). Žemės sklype yra vienas pastatas, nepriklausantis Bryne fotballklubb; numatyta, kad klubas perims savivaldybės turimas teises pagal nuomos sutartį su pastato savininku (30).

Pagal Brinės sutarties 2 punktą nuosavybės teise valdomi turto objektai numeriai 2/32 ir 2/70 neatlygintinai perduodami klubui Bryne FK. Be to, savivaldybė padengė visas su turto perleidimu susijusias išlaidas, pvz., žemės dalijimo, matavimo ir t. t. Bendras šių nuosavybės teise valdomų turto objektų plotas – apie 53 000 kv. m; sutartyje aiškiai nustatyta, kad ši žemė pirmiausia turi būti naudojama sporto reikmėms.

Iš sutarties 1 punkto matyti, kad futbolo klubas pareikalavo nuosavybės teisių į perduodamą žemę. Tuo buvo siekiama padidinti klubo turto vertę tiek, kad ji leistų pagerinti futbolo aikštės kokybę pagal aikštėms, naudojamoms Tippeligaen (Norvegijos aukščiausiosios lygos varžyboms), taikomus reikalavimus. Iš savivaldybės parengtų raštų matyti, kad klubui buvo labai svarbu turtą panaudoti kaip skolų užstatą, nors jo vertė veikiausia būtų sumažėjusi dėl sutarties sąlygos, kad šis turtas gali būti naudojamas tik sporto reikmėms.

Vykdydamos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucijos pateiktą reikalavimą pateikti informacijos, Norvegijos valdžios institucijos pateikė stadiono žemės vertinimą, pagal kurį ši žemė įvertinta tokios būklės, kokia ji buvo perleidžiant. Šį vertinimą atliko OPAK. OPAK įvertino žemę remdamasi prielaida, kad ji bus naudojama sporto reikmėms, ir apskaičiavo, kad pardavimo vertė yra 2 650 000 NOK.

Skundo pateikėjas pareiškė, kad 2007 m. Bryne FK stadioną ketino parduoti Forum Jæren už 50 mln. NOK. Halande iš Bryne Industripark AS įsigytoje žemėje turėjo būti pastatytas naujas stadionas (kaip minėta pirmiau). Atsakydamos į Institucijos prašymą pateikti informacijos, Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad Bryne FK ir Forum Jæren pasirašė ketinimų protokolą dėl nuosavybės teise valdomo turto objekto numeris 2/70, tačiau negalėjo pateikti jo kopijos. Visgi panašu, kad 2008 m. šie sandoriai buvo atšaukti, nes stadiono, kurį ketinta statyti Halande, statybos išlaidos pasirodė esančios gerokai didesnės nei tikėtasi (31).

2.3.2. Bryne FK

Žemės gavėjas, Bryne FK, yra vietos futbolo klubas, dabar žaidžiantis vadinamojoje „Adecco League“ (pirmojoje lygoje). Bryne FK įmonių registre registruotas kaip pelno nesiekianti organizacija (32), tačiau futbolo klubas yra įsteigęs ir akcinę bendrovę Bryne Fotball AS.

Remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija (33), 2001 m. klubas ir akcinė bendrovė sudarė bendradarbiavimo sutartį, pagrįstą standartine sutartimi, kurią Norvegijos futbolo asociacija yra parengusi komandos komercinių ir nekomercinių padalinių bendradarbiavimo tikslais. Pagal šią sutartį (34) akcinė bendrovė, kuri tuo metu vadinosi Bryne Fotball ASA, įpareigota vykdyti šią ekonominę veiklą: sudarinėti paramos sutartis, pardavinėti žiniasklaidos ir televizijos transliacijų teises bei reklamos vietą, išduoti sirgalių atributikos pardavimo leidimus ir ją pardavinėti, sudarinėti reklamos sutartis su treneriais ir žaidėjais, komerciniais tikslais naudoti klubo pavadinimą ir ženklą, pardavinėti bilietus į namuose rengiamas klubo rungtynes ir sudarinėti sutartis dėl loterijų. Tuo tarpu Bryne FK buvo atsakingas už visus sporto reikalus, pvz., komandų treniravimą ir sudarymą, rungtynių tvarkaraštį ir pačias rungtynes, kelionių organizavimą žaidėjams, žaidėjų, narių, kitų organizacijų ir Vyriausybės agentūrų tarpusavio teises ir pareigas, klubui nustatytas teisės aktais ir sporto asociacijų taisyklėmis, nario mokesčius ir siaurą komercinę veiklą, pvz., per rungtynes rengiamas daiktines loterijas ir stadiono eksploatavimą.

Pagal bendradarbiavimo sutartį Bryne Fotball ASA buvo finansiškai atsakinga už žaidėjus (35). Be to, Bryne Fotball ASA apmokėjo žaidėjų pirkimo išlaidas arba mokėjo klubui Bryne FK, kai žaidėjas būdavo perkeliamas į rinktinę komandą iš kurios nors klubo jaunių komandos. Be to, akcinei bendrovei būtų paliekamas grynasis pelnas, gautas apmokėjus minėtas išlaidas. Galiausiai akcinė bendrovė mokėjo klubui Bryne FK metinį 150 000 NOK stadiono nuomos mokestį, taip pat 10 000 NOK už kiekvienas rungtynes ir už žiniasklaidos teises, rėmimo teises ir t. t.

Tačiau, siekdamas laikytis NFF bendrųjų taisyklių, Bryne FK su žaidėjais sudarė darbo sutartis, be to, klubas oficialiai buvo sutarčių dėl žaidėjų pardavimo, pirkimo ir nuomos šalis. Be to, klubas buvo atsakingas už grynai sportinių reikalų tvarkymą (pvz., treniravimą, atranką ir t. t.).

2004 m. pavasarį klubas ir bendrovė buvo pertvarkyti. Visa Bryne ASA veikla buvo perduota klubui Bryne FK ir Bryne Fotball ASA pakeitė statusą – tapo Bryne Fotball AS, kurios vienintelis tikslas buvo apmokėti skolas. Panašu, kad skolos buvo apmokėtos 2006 m. (36) Taigi dabar visą veiklą – ekonominę ir neekonominę – vykdo Bryne FK.

3. NORVEGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

Norvegijos Vyriausybė pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

3.1. PASTABOS DĖL NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMŲ TURTO OBJEKTŲ NUMERIAI 1/152, 1/301 IR 1/630 PARDAVIMO ĮMONEI GRUNNSTEINEN AS

Kartu su pastabomis Norvegijos valdžios institucijos pateikė ir turto vertinimą, įskaitant automobilių požeminių stovėjimo vietų kainos vertinimą.

Norvegijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad turtas nebuvo atiduotas be atlyginimo; savivaldybei atlyginta įrengiant požeminę automobilių stovėjimo aikštelę. Taigi, jeigu automobilių stovėjimo vietų įrengimo išlaidos atitiktų bent turto objektų, kurie buvo perduoti įmonei Grunnsteinen AS, vertę, valstybės pagalba nebūtų teikiama.

Šiuo tikslu Norvegijos valdžios institucijos nurodo OPAK atliktą turto vertinimą, pagal kurį turto, kuris buvo perduotas įmonei Grunnsteinen, bendra vertė yra 4 510 000–5 636 000 NOK. Be to, OPAK skaičiavimais, kurie, remiantis įprasta pramonine praktika, grindžiami panašių projektų patirtimi, požeminėje automobilių stovėjimo aikštelėje esančių automobilių stovėjimo vietų įrengimo išlaidos sudaro apie 8 450 000 NOK. Norvegijos valdžios institucijos taip pat nurodo, kad statybos įmonė Skanska, remdamasi tuo pačiu principu, apskaičiavo, kad vienos automobilio stovėjimo vietos statybos išlaidos yra 150 000 NOK, o 65 vietų – 9 750 000 NOK.

Remdamosi šiais skaičiais, Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad automobilių stovėjimo aikštelės kaina su kaupu atlygina turto vertę, todėl valstybės pagalba neteikiama.

3.2. PASTABOS DĖL NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMO TURTO OBJEKTO NUMERIS 4/165 PARDAVIMO ĮMONEI BRYNE INDUSTRIPARK AS

Dėl nuosavybės teise valdomo turto objekto numeris 4/165 pardavimo įmonei Bryne Industripark AS taip pat pateiktas OPAK atliktas turto vertinimas. Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad OPAK įvertino žemę pagal tuo metu galiojusius teisės aktus, t. y. kaip neapstatytą žemę, skirtą pramoniniams tikslams, kaip numatyta bendrajame miesto plane, o ne detaliajame teritoriniame plane. Norvegijos valdžios institucijos teigia, jog tai, kad buvo pateiktas ir vėliau atšauktas pasiūlymas dėl detaliojo teritorinio plano, ir tai, kad teritorija vėliau numatyta sporto reikmėms, nėra svarbu, nes sudarant sandorį galiojančio teritorinio plano nebuvo.

Atsižvelgdamos į šias aplinkybes, Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad įmonės Bryne Industripark sumokėta kaina – 4 700 000 NOK (t. y. 83 NOK/kv. m) – patenka į priimtiną kainų intervalą, nustatytą OPAK atlikus turto vertinimą, t. y. 4 510 000 – 5 636 000 NOK (arba 80–100 NOK/kv. m). Norvegijos valdžios institucijos pripažįsta, kad sumokėta kaina yra ties apatine OPAK nustatyto priimtino kainų intervalo riba, tačiau teigia, kad pagalba negalėjo būti teikiama, nes kaina iš esmės nesiskiria nuo nustatytų verčių, kadangi neapstatytos žemės, kuri neįtraukta į teritorinį planą, vertė šiaip ar taip nėra visiškai aiški.

3.3. PASTABOS DĖL NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMŲ TURTO OBJEKTŲ NUMERIAI 2/70 IR 2/32 PARDAVIMO KLUBUI BRYNE FK

Dėl nuosavybės teise valdomų turto objektų numeriai 2/70 ir 2/32 Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad pirmiausia reikėtų įvertinti, ar sudarius šį sandorį klubui Bryne FK buvo suteiktas ekonominis pranašumas. Pridėtame vertinime nurodyta, kad, OPAK skaičiavimais, turto objekto, kuriame pastatytas stadionas, vertė yra 2 385 000–2 915 000 NOK. Kadangi už šį turto objektą atlyginta nebuvo, Norvegijos valdžios institucijos pripažįsta, kad klubui Bryne FK buvo suteiktas ekonominis pranašumas, atitinkantis OPAK nustatytą turto objekto vertę.

Nepaisydamos to, kad klubui Bryne FK buvo suteiktas pranašumas, Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad sandoris nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Jų nuomone, tuo metu, kai buvo sudaromas sandoris, Bryne FK nebuvo įmonė, kaip apibrėžta EEE valstybės pagalbos taisyklėse. Toks požiūris grindžiamas klubo organizacine struktūra, buvusia sudarant sutartį. Tuo metu Bryne FK vykdė tik nekomercinę ir neprofesionalią veiklą, o ekonominę veiklą vykdė ir ekonominę riziką bei naudą, susijusią su klubo profesionalia futbolo komanda, prisiėmė Bryne Fotball ASA.

Dėl to, kad įmonei Bryne Fotball ASA galėjo būti suteikta valstybės pagalba, Norvegija tvirtina, kad ji negalima dėl bendradarbiavimo sutarties sąlygų. Pagal sutartį Bryne Fotball ASA privalėjo mokėti klubui Bryne FK metinį 150 000 NOK mokestį už stadiono naudojimą ir 10 000 NOK už kiekvienas oficialias rungtynes. Taigi sutartimi užtikrinta, kad ekonominis pranašumas, gautas perdavus žemę, tektų tik klubui Bryne FK.

Dėl Bryne Fotball ASA ir Bryne FK susijungimo, įvykusio praėjus beveik pusmečiui nuo turto objekto perdavimo, Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, jog negalima teigti, kad susijungus pranašumas, kurį suteikė savivaldybė, savaime bus proporcingai padalytas įvairiai komercinei klubo veiklai. Iš tiesų, norint nustatyti, kiek ši nauda susijusi su ekonomine, ir kiek – su neekonomine veikla, reikėtų išsamiai išnagrinėti dabartinę ekonominę veiklą.

4. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1. BRYNE FK PASTABOS

Bryne FK pateikė pastabų dėl turto perdavimo ir klubo organizacinės struktūros bei veiklos.

Neprieštaraudamas tam, kas išdėstyta pirmiau, klubas aiškina, kad 2004 m. susijungus Bryne FK ir Bryne Fotball ASA, pasikeitė jo organizacinė struktūra. Dabar visą veiklą vykdo Bryne FK. Tačiau klubas sudarė paramos sutartį su įmone Klubbinvest AS, kuri prisiima finansinę sutarčių su profesionaliais futbolininkais riziką.

Be to, klubas nurodo, kad jo 2005, 2006 ir 2007 m. veiklos rezultatai buvo neigiami ir kad didžioji jo veiklos dalis yra nekomercinė veikla, pirmiausia susijusi su jaunais futbolo žaidėjais. Iš bendro klubo veiklos valandų skaičiaus – 2 047 valandų (37) – ekonominė veikla sudaro tik apie 230 valandų, t. y. 11 % bendro valandų skaičiaus. Visa neekonominė veikla vykdoma naudojant įrenginius, esančius žemėje, kuri klubui buvo perduota pagal 2003 m. sutartį.

Dėl nuosavybės teisės į stadiono statinius perleidimo klubas pabrėžia, kad 2003 m. buvo perleista tik žemė, nes pastatai ir įrenginiai klubui jau priklausė. Be to, klubas nurodo su Timės savivaldybe, kaip tuometine turto objekto savininke, sudarytą nuomos sutartį, pagal kurią tam tikrą perduodamos žemės dalį numatoma 99 metus naudoti kaip automobilių stovėjimo aikštelę. Klubas laikosi nuomonės, kad dėl ilgalaikio nuomos sutarties pobūdžio turto vertė gerokai sumažėja, tačiau OPAK į tai neatsižvelgė.

Klubo nuomone, tuo metu, kai buvo perduodama žemė, atsižvelgiant į tuometinę Bryne FK organizacinę struktūrą ir pirmiau apibūdintą bendradarbiavimo sutartį, Bryne FK nebuvo įmonė. Kadangi pagalbos klausimas turėtų būti vertinamas pagal to meto, kai buvo atliekamas perdavimas, aplinkybes, valstybės pagalba teikiama nebuvo. Dėl turto vertės klubas pažymi, kad dėl neigiamo nuomos sutarties, pagal kurią tam tikri žemės sklypai paskirti automobilių stovėjimo aikštelei, poveikio tikroji perduotos žemės vertė gerokai mažesnė nei teigia OPAK. Todėl, jeigu Institucija padarytų išvadą, kad perduodant buvo suteikta pagalba, bet koks pagalbos elementas veikiausiai būtų nereikšmingas.

4.2. NORVEGIJOS FUTBOLO ASOCIACIJOS PASTABOS

Norvegijos futbolo asociacija (NFF) pateikė pastabų dėl bendrosios Norvegijos futbolo organizacijos, tačiau nepateikė konkrečių pastabų dėl nagrinėjamo atvejo.

Asociacija aiškina, kad ji yra viena didžiausių pelno nesiekiančių Norvegijos organizacijų, turinti daugiau kaip 500 000 narių, iš jų – 400 000 aktyvių futbolo žaidėjų. Pagrindinė asociacijos veikla – žaidėjų telkimas ir ugdymas visais lygmenimis.

Todėl NFF siekia užtikrinti, kad visoje šalyje būtų pasirūpinta tinkamais įrenginiais.

NFF nurodo, kad sportinės veiklos pasiūla ir organizavimas vaikams bei jaunimui jų gyvenamojoje aplinkoje iš esmės yra visuomeninė pareiga. Taigi prie naujų įrenginių statybos turėtų prisidėti sporto bendruomenė ir valdžios institucijos. NFF mano, kad faktinis klubų indėlis įgyvendinant šią visuomeninę užduotį yra gana didelis, nors jis ir nebuvo įvertintas skaičiais. Be to, NFF yra naudinga vaikams ir jaunimui tuo, kad sudaro galimybes pereiti nuo mėgėjiško prie profesionalaus futbolo. Visuomet svarbu siekti solidarumo su vietos klubais, net jeigu pajamos gaunamos pardavinėjant žiniasklaidos teises nacionaliniu arba Europos lygmeniu.

4.3. VÅLERENGA FOTBALL PASTABOS

Vålerenga Fotball per savo teisinį atstovą Selmer advokatų kontorą pateikė bendras pastabas dėl žemės perleidimo futbolo klubams futbolo įrenginiams statyti. Vålerenga teigimu, šis klausimas svarbus praktiniu požiūriu ir veikiausiai vėl iškils ateityje.

Atsižvelgdamas į šias aplinkybes, klubas nurodo šešis klausimus, kurie gali būti svarbūs nagrinėjant tokius atvejus. Pirma, jis nurodo, kad svarbu atskirai tvarkyti klubo komercinės ir nekomercinės veiklos apskaitą. Antra, Vålerenga tvirtina, kad klubui, turinčiam išnuomotą stadioną, įmonės apibrėžtis vis tiek gali būti netaikoma, jeigu jis vykdo veiklą tik kaip „pasyvus savininkas“. Trečia, Vålerenga laikosi nuomonės, jog yra pagrindo manyti, kad futbolo stadionų statyba ir valdymas neturi įtakos prekybai. Ketvirta, jis pareiškė, kad futbolo stadionus galima laikyti socialine infrastruktūra. Penkta, rinkos nuomos mokestis už futbolo stadioną turėtų būti nustatomas pagal tai, kiek pirkėjai norėtų mokėti, o ne pagal tai, ar investicija atsipirks. Šešta, įsipareigojimo pastatyti ir eksploatuoti futbolo stadioną, esantį ant perleistos žemės, vertė yra neigiama, o tai reiškia, kad klubui ekonominio pranašumo nesuteikta.

II. VERTINIMAS

1. VALSTYBĖS PAGALBOS TEIKIMAS

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje teigiama:

„Išskyrus atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, remiant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai“.

Remiantis šia nuostata, kad būtų galima teigti, jog teikiama valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, pagalba turi atitikti visas šias keturias sąlygas:

— pagalba turi būti suteikta iš valstybės išteklių,

— teikiant pagalbą turi būti remiamos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, t. y. priemone įmonei turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas,

— priemonė turi būti atrankinio pobūdžio, kaip apibrėžta EEE susitarime,

— pagalba turi galėti iškraipyti konkurenciją ir turėti įtakos susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

Tai, ar pagalba atitinka šias sąlygas, turi būti vertinama pagal kiekvieną iš pirmiau apibūdintų sandorių.

2. NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMŲ TURTO OBJEKTŲ NUMERIAI 1/152, 1/301 IR 1/630 PARDAVIMAS ĮMONEI GRUNNSTEINEN AS

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija pareiškė abejojanti, ar sandoris sudarytas rinkos sąlygomis. Institucija pripažino, jog iš esmės gali būti, kad sandoris, pagal kurį už turtą mokama kaina yra įsipareigojimas savivaldybei įrengti požeminį turto objektą, buvo sudarytas rinkos sąlygomis. Tačiau, kad Institucija įsitikintų, kad taip ir buvo, turėtų būti atliktas turto vertinimas ir patikimai nustatyta automobilių stovėjimo vietų įrengimo rinkos kaina.

Be to, sprendime pradėti procedūrą Institucija nurodė, kad Norvegijos valdžios institucijų tada pateiktas turto vertinimas, kurį atliko Eiendomsmegler 1, apėmė tik vieną iš nagrinėjamų nuosavybės teise valdomų turto objektų. Institucijai taip pat kilo abejonių dėl nuosavybės teise valdomo turto objekto numeris 1/630 vertinimo patikimumo, kadangi pateikiant vertinimą nenurodytas taikytas metodas arba turto objekto ypatumai, turėję lemiamos įtakos rengiant išvadą.

Be to, Institucija nustatė, kad sandoris turėjo įtakos prekybai ir konkurencijai Europos ekonominėje erdvėje.

Institucijai priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Norvegijos valdžios institucijos pateikė naują, OPAK atliktą turto objektų ir automobilių stovėjimo vietų įrengimo išlaidų vertinimą. Institucija atkreipia dėmesį, kad negalima teigti, jog įmonei Grunnsteinen buvo suteiktas koks nors pranašumas, jeigu galima įrodyti, kad turto vertė atitiko neigiamą įsipareigojimo įrengti požeminę automobilių stovėjimo aikštelę vertę arba buvo už ją mažesnė. Norint patikrinti, ar taip ir buvo, būtina įvertinti OPAK ataskaitos patikimumą remiantis gairėse dėl valstybės pagalbos aspektų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus išdėstytu metodu.

2.1. OPAK ATASKAITOS VERTINIMAS

Pagal gaires dėl valstybės pagalbos aspektų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus turto rinkos vertę turėtų nustatyti geros reputacijos turto vertintojas, kuris turėtų nešališkai atlikti užduotis, remdamasis visuotinai pripažintais rinkos rodikliais ir vertinimo standartais. Galiausiai ekonominis nuostolis, patiriamas dėl specifinių įsipareigojimų, turėtų būti vertinamas atskirai ir gali būti kompensuotas atitinkamai sumažinant pirkimo kainą (38).

Vertinimo ataskaitą pateikė OPAK – įmonė, vykdanti veiklą statybų valdymo, paslaugų teikimo būsto savininkų bendrijoms ir turto vertinimo srityse. Šią ataskaitą parengė Jacobas Aarsheimas.

Valstybės pagalbos gairėse nustatyta, kad „turto vertintojas“ turi būti geros reputacijos asmuo, įgijęs tinkamą laipsnį pripažintame mokymo centre arba lygiavertę mokslinę kvalifikaciją ir turintis tinkamos patirties bei kompetentingas vertinti tam tikroje vietoje esančią žemę ir pastatus, priklausančius tam tikrai turto kategorijai.

Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad OPAK, o konkrečiai – J. Aarsheimas, turi didelės Jæren rajone esančio šios kategorijos turto vertinimo patirties. Jų teiginiai grindžiami J. Aarsheimo gyvenimo aprašymu, pridėtu prie Norvegijos valdžios institucijų pastabų Institucijai (39). Be didelės patirties, J. Aarsheimas turi statybos technologo išsilavinimą. Taigi nėra pagrindo manyti, kad OPAK ir J. Aarsheimas neatitinka gairėse nustatytų reikalavimų ir kad jie neturi geros reputacijos.

Valstybės pagalbos gairėse teigiama: „Vertintojas turi nešališkai atlikti užduotis, t. y. valdžios institucijos neturėtų turėti teisės teikti nurodymų dėl vertinimo rezultato.“

Ataskaitoje nurodomas vertinimo tikslas ir tai, kad J. Aarsheimas ir dar vienas OPAK darbuotojas apsilankė turto objekte. Taip pat pridedamas išsamus taikyto metodo paaiškinimas. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Institucija nemato pagrindo abejoti, kad turto vertintojas atliko savo užduotį būdamas visiškai nešališkas, kaip apibrėžta gairėse.

Gairėse „rinkos vertė“ apibrėžiama kaip „kaina, kuria žemė ir pastatai gali būti parduoti pagal sutartį, reglamentuojamą privatinės teisės, kurią turtą norintis parduoti pardavėjas ir su juo nesusijęs pirkėjas sudaro vertinimo dieną, darant prielaidą, kad turtas yra viešai pateiktas rinkai, kad rinkos sąlygos leidžia netrukdomai parduoti turtą ir kad, atsižvelgiant į turto pobūdį, yra numatytas pakankamas laikotarpis deryboms dėl pardavimo“.

OPAK ataskaitoje, be kita ko, išdėstyti tokie kriterijai ir prielaidos:

— savininkas nori sudaryti pardavimo sandorį,

— turtas gali būti nevaržomai siūlomas rinkoje įprastą laikotarpį,

— nepaisoma pirkėjų, kurie dėl „ypatingų interesų“ nori įsigyti turtą neįprastai didele kaina, (…)

— vertinimas atliekamas pagal įprastą OPAK taikomą turto vertinimo tvarką ir atsižvelgiant į UiS rengiamus turto vertinimo kursus.

Kadangi turto objekte esantis pastatas yra netinkamas naudoti ir turi būti nugriautas, OPAK įvertino nuosavybės teise valdomus turto objektus kaip žemę be pastatų. Taikyta metodika, vadinama „žemės kainos metodu“, aiškinama taip:

„Turtas vertinamas atsižvelgiant į numatomą jo naudojimo būdą ir plėtros galimybes, taip pat į tikėtiną pelną. Šiuo atveju tiesioginis veiksnys yra žemės kaina, t. y. visiškai įrengto turto objekto ir viso statinio rinkos vertės, įskaitant pelno maržą, bet neįskaitant žemės kainos, skirtumas, padalytas iš kvadratiniais metrais skaičiuojamo vidaus grindų ploto be pamatų.“ (40) Be to, aiškinama, kad žemės kaina priklausys nuo tame sklype esančių pastatų paklausos, statybos išlaidų ir taikomų teritorinio planavimo taisyklių. Atliekant šį vertinimą taip pat bus atsižvelgiama į panašios toje vietovėje esančios žemės pardavimo patirtį.

Pagal šį metodą OPAK ataskaitoje apskaičiuota, kad pagrįsta pardavimo kaina būtų apie 3,2 milijonai NOK.

Institucija sprendime dėl Osle esančio universiteto bibliotekos pastato pardavimo jau yra nustačiusi, kad žemės kainos metodas yra priimtinas žemės sklypų be pastatų vertinimo metodas (41). Norvegijos vertintojų asociacija (NTF) savo interneto svetainėje (42) pirmiausiai nurodo kitus metodus, pvz., grynųjų pajamų kapitalizavimo metodą, pinigų srautų metodą ir techninės vertės metodą. Tačiau pagal šiuos metodus daroma prielaida, kad žemės sklype yra pastatas. Kadangi nagrinėjamame turto objekte esantis pastatas yra netinkamas naudoti, Institucija mano, kad žemės kainos metodas yra priimtinas trijų nagrinėjamų nuosavybės teise valdomų turto objektų vertinimo metodas.

Gairėse teigiama, kad „tenkinant viešąjį interesą, į pardavimo sąlygas galima įtraukti specifinius įpareigojimus, susijusius su žeme ir pastatais, bet ne su pirkėju ar jo ekonomine veikla, jeigu šie įpareigojimai taikomi visiems galimiems pirkėjams ir jeigu šie pirkėjai iš esmės gali juos įvykdyti, neatsižvelgiant į tai, ar jie užsiima verslu, arba į tai, koks tai verslas. Ekonominį nuostolį, patiriamą dėl šių įpareigojimų, kiekvienu atveju atskirai turėtų vertinti nepriklausomi vertintojai; šis nuostolis gali būti kompensuotas atitinkamai sumažinant pirkimo kainą.“

Institucijos nuomone, įpareigojimas įrengti požeminę automobilių stovėjimo aikštelę yra specifinis įpareigojimas, nesusijęs su pirkėju. Be to, netinkamo naudoti pastato griovimo išlaidos gali būti vertinamos ir kompensuojamos pagal tuos pačius principus.

Dėl įpareigojimo įrengti požemines automobilių stovėjimo vietas reikia pasakyti, kad išlaidos apskaičiuotos remiantis valdžios institucijų ir nepriklausomo technikos instituto (43) išleistomis gairėmis, pagal kurias vienai automobilio stovėjimo vietai turi būti skiriama 25 kvadratiniai metrai, ir anksčiau patirtomis požeminių automobilių stovėjimo aikštelių statybos išlaidomis. OPAK nurodo, kad šis išlaidų skaičiavimo metodas yra įprastas pramoninis metodas. Pagal šį metodą OPAK apskaičiavo, kad vienos automobilio stovėjimo vietos kaina yra 130 000 NOK, o 65 vietų – 8 450 000 NOK, neskaičiuojant PVM ir žemės išlaidų.

Griovimo išlaidos, įskaitant atliekų surinkimo ir rūšiavimo mokesčius, nustatytos remiantis panašių griovimo darbų patirtimi. OPAK skaičiavimu, šios išlaidos gali būti apie 150 000 NOK.

Institucija primena, kad ji privalo įvertinti trečiųjų šalių pateiktas ekspertų nuomones, bet neprivalo pati kreiptis į savo išorės konsultantus (44). Išnagrinėjusi išlaidų sąmatas, kurias parengė nepriklausomas ekspertas, turintis pakankamai techninių žinių tokio turto vertei nustatyti, ir remdamasi įrenginių apžiūros rezultatais, Institucija mano, kad šie skaičiavimai atitinka valstybės pagalbos gaires. Taigi apskaičiuotos išlaidos gali būti kompensuotos sumažinant pirkimo kainą.

2.2. IŠVADA DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS TEIKIMO NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMUS TURTO OBJEKTUS NUMERIAI 1/152, 1/301 IR 1/630 PARDUODANT ĮMONEI GRUNNSTEINEN AS

Remdamasi pirmiau minėtu OPAK ataskaitoje pateiktu vertinimu, Institucija daro išvadą, jog dėl to, kad apskaičiuotas ekonominis nuostolis, patiriamas dėl įsipareigojimo įrengti požemines automobilių stovėjimo vietas, ir netinkamo naudoti pastato griovimo išlaidos kartu sudaro 8,6 milijonus NOK, o apytikslė turto vertė yra 3,2 milijonai NOK, sudarant sandorį ekonominio pranašumo įmonei Grunnsteinen AS nesuteikiama. Kadangi neigiama ekonominio nuostolio vertė gerokai viršija teigiamą turto vertę, šiai išvadai neturi įtakos priimtinos paklaidos ar OPAK teiginys, jog šio turto vertė iš tiesų nėra visiškai aiški.

Tačiau Institucija atkreipia dėmesį, kad Grunnsteinen įsipareigojimo vertės ir turto vertės skirtumas yra toks didelis, jog iš to galima daryti išvadą, kad OPAK apskaičiuota rinkos vertė gali būti nevisiškai tiksli. Visgi, atsižvelgiant į šį didelį skirtumą, net gerokai pakoregavus OPAK nustatytas vertes, nebūtų galima daryti išvados, kad įmonei Grunnsteinen buvo suteiktas pranašumas.

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Institucija daro išvadą, kad nuosavybės teise valdomų turto objektų numeriai 1/152, 1/301 ir 1/360 perleidimas įmonei Grunnsteinen nebuvo valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

3. NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMO TURTO OBJEKTO NUMERIS 4/165 PARDAVIMAS ĮMONEI BRYNE INDUSTRIPARK AS

Sprendime pradėti oficialų tyrimą Institucija pareiškė abejojanti, ar 4,7 mln. NOK kaina už 56 000 kvadratinių metrų turto objektą atitinka rinkos kainą. Institucijos abejonės, be kita ko, buvo pagrįstos tuo, kad savivaldybė nurodė, jog turtas buvo parduotas savikaina, remiantis politika, kurios vėliau atsisakyta, nes nuspręsta, kad dėl to žemė parduodama per pigiai. Be to, kadangi turto vertinimas nebuvo atliktas, Institucijai nepakako palyginimo su tame regione sudarytais pardavimo sandoriais.

Vykdydamos sprendime pradėti procedūrą Institucijos pateiktą reikalavimą pateikti informacijos, Norvegijos valdžios institucijos pateikė OPAK atliktą turto vertinimą. Taigi reikia nuspręsti, ar pateiktas vertinimas atitinka Institucijos gairėse nustatytus reikalavimus.

3.1. OPAK ATASKAITOS VERTINIMAS

Pagal Institucijos valstybės pagalbos gaires turto rinkos vertę turėtų nustatyti geros reputacijos turto vertintojas, kuris turėtų nešališkai atlikti užduotis, remdamasis visuotinai pripažintais rinkos rodikliais ir vertinimo standartais.

OPAK, pirmiausia J. Aarsheimo, kvalifikacija ir reputacija buvo įvertinti pirmiau. Atsižvelgdama į šį vertinimą, Institucija daro išvadą, kad ataskaitą dėl nuosavybės teise valdomo turto objekto numeris 4/165 taip pat parengė geros reputacijos turto vertintojas.

Institucija nenustatė turto vertintojo šališkumo požymių. J. Aarsheimas dirba gerai žinomoje turto vertinimo įmonėje, oficialiai nesusijusioje su savivaldybe. Be to, ataskaitoje nurodytas vertinimo tikslas, patvirtinta, kad J. Aarsheimas apsilankė turto objekte, ir išsamiai aprašytas taikytas metodas. Remdamasi šia informacija, Institucija neturi pagrindo abejoti, kad vertinimas atliktas visiškai nepaisant kokių nors savivaldybės nurodymų dėl vertinimo rezultato.

Kaip aprašyta pirmiau, OPAK išdėsto įvairias jos atliekamo vertinimo prielaidas, įskaitant prielaidą, kad pardavėjas nori parduoti turtą ir kad turtas gali būti siūlomas rinkoje įprastą laikotarpį.

OPAK nustatė turto vertę remdamasi tuo, kad turto objektas nebuvo įtrauktas į teritorinį planą, o tik bendrai numatytas pramoniniams tikslams. Taip padaryta todėl, kad siūlytas teritorinis planas, pagal kurį turto objektas klasifikuojamas kaip pramoninės paskirties žemė, prieš pasirašant sutartį buvo atšauktas dėl Nacionalinės viešųjų kelių administracijos prieštaravimų (45). Vėliau patvirtintas teritorinis planas, OPAK teigimu, labai skyrėsi nuo atšauktojo plano, nes vietovė buvo numatyta sporto reikmėms, o ne pramoniniams tikslams.

Ataskaitoje apibrėžiama, kad „pardavimo vertė yra kaina, kuria keli galimi nepriklausomi pirkėjai, kuriuos domina turto objektas, nori įsigyti turtą vertinimo dieną“. Kitaip nei turto, kuris buvo perleistas įmonei Grunnsteinen, vertinimo atveju, Hålandsmarka atveju OPAK netaiko žemės kainos metodo arba kurio nors iš metodų, kuriuos NTF siūlo taikyti pastatams vertinti. Vietoj to, kaina nustatyta atliekant palyginimą su panašiais toje vietovėje parduotais žemės sklypais (taikant lyginamąsias pardavimo vertes).

OPAK teigia, kad lyginamosios kainos toje vietovėje yra nuo 80 NOK/kv. m (kai pirkimo-pardavimo sandorius sudaro privatūs asmenys ir savivaldybė) iki 115 NOK/kv. m (kai pirkimo-pardavimo sandorius sudaro du privatūs asmenys). OPAK taip pat nurodo pakartotinį sprendimą Stavanger, kai buvo nustatyta 140 NOK/kv. m kaina už sklypus, numatytus būsto statybai labai arti centro esančioje vietovėje. OPAK teigimu, atitinkama svarstomos pramoninės teritorijos kaina būtų apie 90 NOK/kv. m. OPAK pripažįsta, kad rinkos sąlygos yra nelabai aiškios, todėl mano, kad rinkos kaina turėtų būti 80–100 NOK/kv. m, arba 4 510 000–5 636 000 NOK už visą teritoriją. Remiantis šia informacija, OPAK apskaičiuota pardavimo vertė yra to intervalo viduryje – 5 100 000 NOK.

Sprendime pradėti procedūrą Institucija nebuvo linkusi remtis savivaldybės palyginimu su kainomis, kuriomis įsigyti kiti toje vietovėje esantys turto objektai, be kita ko, todėl, kad buvo matyti, jog nepaisant Viešųjų kelių administracijos prieštaravimų, vietovės teritorinis planas jau buvo patvirtintas, todėl atrodė, kad būtų neteisinga lyginti žemę su vietovėmis, kurių teritorinis planas nebuvo parengtas. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą atkreipė dėmesį į tai, kad sudarant pardavimo sandorį apie Viešųjų kelių administracijos prieštaravimus buvo žinoma, taigi buvo žinoma, kad teritorinio plano nėra. Be to, teritorinis planas buvo patvirtintas tik 2007 m. rugpjūčio mėn., t. y. po dvejų metų nuo pardavimo; pagal jį vietovė buvo numatyta sporto reikmėms. Nors apie tolesnę įvykių eigą šalys sudarydamos sandorį nežinojo, remiantis minėtais faktais galima daryti išvadą, kad pradinis teritorinis planas iš tiesų buvo atšauktas ir kad buvo galima tikėtis esminių jo pakeitimų.

Todėl Institucija daro išvadą, kad prielaidos, kuriomis grindžiama OPAK ataskaita, t. y. kad sudarant pardavimo sandorį galiojančio teritorinio plano nebuvo, yra priimtinos.

Dėl OPAK taikyto vertinimo metodo Institucija nurodo, kad lyginamosios pardavimo vertės būtų ne tokios tikslios nei gautos taikant kitus NTF aprašytus metodus, nes pagal tas vertes menkiau atsižvelgiama į turto ypatumus ir numatomą paskirtį. Tačiau Institucija iš OPAK vertinimų mato, kad, kai nėra teritorinio plano, taikyti žemės kainos metodą nėra paprasta, nors jis ir glaudžiai susijęs su geriausiu žemės panaudojimu atsižvelgiant į suteikiamas galimybes. Dėl to reikia paminėti, kad NTF taip pat nurodo, jog lyginamosios pardavimo vertės yra vienas iš priimtinų pramoninės žemės vertinimo metodų (46).

Remdamasi šia informacija, Institucija daro išvadą, kad OPAK ataskaita turi būti laikoma pagrįsta visuotinai pripažintais rodikliais ir vertinimo standartais.

3.2. IŠVADA DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS TEIKIMO NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMĄ TURTO OBJEKTĄ NUMERIS 4/165 PARDUODANT ĮMONEI BRYNE INDUSTRIPARK AS

Objektas įmonei Bryne Industripark parduotas už 4 700 000 NOK. Ši kaina patenka į apatinę OPAK nustatyto kainų intervalo (4 510 000 – 5 636 000 NOK) dalį ir yra šiek tiek mažesnė už apskaičiuotąją 5,1 milijonų NOK pardavimo vertę.

Remiantis Pirmosios instancijos teismo praktika, Institucija, dėl valstybės pagalbos pradėtos procedūros, susijusios su valdžios institucijų parduodama žeme ir pastatais, metu nagrinėdama jai pateiktą turto vertinimą, turi „nustatyti, ar (pardavimo kainos) nuokrypis yra pakankamas pagrįsti išvadą, kad suteiktas pranašumas“ (47) (paryškinta autoriaus). Be to, nagrinėjamas sandoris susijęs su neapstatyta žeme, kurios teritorinis planas nėra parengtas ir kurios vertė, OPAK teigimu, negali būti nustatyta visiškai tiksliai. Taigi tikroji turto rinkos vertė galėjo būti ir apatinėje OPAK nustatyto kainų intervalo dalyje ir atitikti kainą, kuria iš tiesų įsigijo Bryne Industripark. Remdamasi šia informacija, Institucija daro išvadą, kad negalima teigti, jog pardavus turto objektą įmonei Bryne Industripark buvo suteiktas pranašumas, kaip apibrėžta valstybės pagalbos gairėse.

Todėl sudarant sandorį valstybės pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, įmonei Bryne Industripark nebuvo suteikta.

4. NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMŲ TURTO OBJEKTŲ NUMERIAI 2/70 IR 2/32 (BRINĖS STADIONO) PARDAVIMAS KLUBUI BRYNE FK

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija pareiškė abejojanti, ar turtas klubui Bryne FK už 0 NOK buvo perleistas rinkos sąlygomis. Be to, Institucija, remdamasi tuo metu turėta informacija, nusprendė, kad Bryne FK, veikiausiai atitinka įmonės, vykdančios ekonominę veiklą, galinčią turėti įtakos EEE šalių tarpusavio prekybai, apibrėžtį, taikomą pagal valstybės pagalbos taisykles. Todėl Institucija laikėsi pradinės nuomonės, kad sandoris galėjo būti susijęs su valstybės išteklių naudojimu, kad tuo sandoriu įmonei galėjo būti suteiktas pranašumas ir kad jis galėjo turėti įtakos EEE šalių tarpusavio prekybai.

Per oficialią tyrimo procedūrą Institucija gavo naujos informacijos.

Teikdamos pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą ir vykdydamos Institucijos reikalavimą pateikti informacijos, Norvegijos valdžios institucijos pateikė, pirma, perleistų nuosavybės teise valdomų turto objektų vertinimą, ir, antra, daugiau informacijos apie futbolo klubo organizacinę struktūrą, buvusią sudarant sandorį. Dėl organizacinės struktūros nurodyta, kad klubas sudarytas iš dviejų subjektų – Bryne ASA ir Bryne FK.

4.1. VALSTYBĖS IŠTEKLIAI

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta, jog tam, kad paramą būtų galima laikyti valstybės pagalba, ją turi teikti valstybė arba ji turi būti teikiama iš valstybės išteklių.

Institucija primena, kad pagal nusistovėjusią teismų praktiką, pagalbos sąvoka yra platesnė nei subsidijos, nes ji apima ne tik tiesiogines išmokas, pvz., pačias subsidijas, bet ir valstybės priemones, kuriomis įvairiais būdais mažinami įmonės mokesčiai, kurie paprastai įtraukiami į įmonės biudžetą ir todėl, nors ir nėra subsidijos tiesiogine šio žodžio prasme, yra panašaus pobūdžio ir turi tokį patį poveikį (48). Valstybės išteklių sąvoka apima ir prarastas valstybės pajamas sudarant sandorį žemesne nei rinkos verte.

Todėl, norint nustatyti, ar klubui Bryne FK parduodant nuosavybės teise valdomus turto objektus numeriais 2/70 ir 2/32 buvo naudojami valstybės ištekliai, turi būti nustatyta jų rinkos vertė. Jeigu savivaldybė juos pardavė žemesne nei rinkos kaina, prarastų pajamų forma buvo panaudoti valstybės ištekliai.

Norvegijos valdžios institucijos pateikė OPAK atliktą žemės, ant kurios buvo pastatytas stadionas, vertinimą. Kaip ir pirmiau, turto vertinimas turi būti išnagrinėtas pagal Institucijos gaires.

Vertindama ataskaitą, Institucija atkreipia dėmesį, kad šį turto vertinimą atliko tas pats turto vertintojas – OPAK (J. Aarsheimas). Institucija jau yra padariusi išvadą, OPAK ir J. Aarsheimas atitinka gairių reikalavimą, kad turto vertintojas turėtų būti geros reputacijos. Be to, Institucija neturi pagrindo manyti, kad J. Aarsheimas atlikdamas vertinimą buvo šališkas.

Atsižvelgiant į specifinį nagrinėjamo turto pobūdį, norint nustatyti, ar vertinimas atliktas remiantis visuotinai pripažintais rodikliais ir vertinimo standartais, reikia šiek tiek panagrinėti taikytą metodą.

Pirmiausia vertinant pateikiamas dabartinio žemės naudojimo būdo aprašymas, pagal kurį žemėje yra įrengta futbolo aikštė, bėgimo takas, treniruočių aikštelės, tribūnos ir treniruočių salės. Pagal galiojantį teritorinį planą, patvirtintą 1997 m. spalio 28 d., teritorija yra numatyta sporto reikmėms. OPAK teigia, kad pirmiausia žemės vertė turėtų būti nustatoma pagal leidžiamą žemės naudojimo būdą. Tačiau OPAK nustatė išvadą, kad sporto įrenginiai ant žemės jau pastatyti, todėl leidžiamo naudojimo būdo nėra, taigi turi būti taikoma kitokia metodika. Kadangi stadionas yra gavęs lošimų lėšų (49), OPAK nurodo šių lėšų naudojimo sąlygas, pagal kurias įrenginiais turi būti galima naudotis 40 metų arba lėšos turės būti grąžintos. Be to, kad žemę būtų galima įvertinti pagal alternatyvų teritorinį planą, turi būti žinomos tokio plano naudojimo sąlygos. Atsižvelgdama į šią informaciją, OPAK daro išvadą, kad stadionas gali būti vertinamas tik kaip turtas, skirtas naudoti sporto reikmėms. Todėl vertinimas grindžiamas palyginimu su toje vietovėje parduota pramoninės paskirties žeme; be to, vertė mažinama atsižvelgiant į tai, kad dabartiniame teritoriniame plane nenumatyta komercinės paskirties teritorijų, kurios galėtų teikti pajamų. OPAK daro išvadą, kad rinkos kaina turėtų būti 2 385 000–2 915 000 NOK; jos apskaičiuota pardavimo vertė yra 2 650 000 NOK.

Pirmiausia Institucija atkreipia dėmesį, kad vertinimas nėra pagrįstas kuriuo nors iš Norvegijos turto vertintojų asociacijos nustatytų taikytinų metodų. Be to, jis nėra pagrįstas tiesioginiu palyginimu su panašiais turto objektais.

Tačiau Institucija pripažįsta, kad futbolo stadionas yra ypatingas turto objektas, todėl jį sunku tiesiogiai lyginti su kitų rūšių turto objektais. Be to, Institucija mano, kad, atsižvelgiant į tai, jog nėra alternatyvaus teritorinio plano, ir į galimą ekonominį nuostolį, susijusį su įpareigojimu sumokėti kompensaciją pasikeitus teritorijos paskirčiai, matyti, kad turto vertinimas, pagrįstas dabartiniu teritoriniu planu, geriausiai parodo faktiškai perleistos žemės vertę. Galiausiai Institucija pripažįsta, kad sunku įvertinti sporto reikmėms skirto turto, kurio pagal dabartines teritorinio planavimo taisykles negalima naudoti kaip pajamas uždirbančios komercinės paskirties teritorijos, vertę. Šiomis aplinkybėmis Institucija daro išvadą, kad OPAK (J. Aarsheimo) taikytas metodas yra priimtinas rinkos kainai vertinti, tačiau bet kokia taip nustatyta kaina neišvengiamai nebus visiškai tiksli. Pavyzdžiui, Institucija mano, kad rinkos vertė gali gerokai sumažėti dėl to, kad klubas jau yra sudaręs žemės nuomos sutartį, dėl kurios bet kuriam kitam pirkėjui turtas neatrodys toks patrauklus. Atsižvelgdama į šias išlygas Institucija daro išvadą, kad ataskaita yra pakankamai išsami ir pagrįsta, kad ją remiantis būtų galima pakankamai patikimai nustatyti tikėtiną vertę.

Kadangi Timės savivaldybė perleido turtą klubui Bryne FK už 0 NOK, nors jo apskaičiuotoji vertė buvo apie 2 650 000 NOK, Institucija daro išvadą, kad sudarant šį sandorį buvo panaudoti valstybės ištekliai.

4.2. EKONOMINIO PRANAŠUMO SUTEIKIMAS ĮMONEI

a) Ekonominio pranašumo suteikimas

Kadangi turtas klubui Bryne FK buvo perleistas už 0 NOK, sumokėta kaina ir tikėtina turto rinkos vertė aiškiai skiriasi. Todėl Institucija daro išvadą, kad sandoriu klubui Bryne FK suteiktas ekonominis pranašumas, nes klubas neturėjo atlyginti žemės rinkos vertės.

b) Bryne FK laikymas įmone, kaip apibrėžta valstybės pagalbos taisyklėse

Be to, reikia nustatyti, ar Bryne FK turėtų būti laikomas įmone, kaip apibrėžta valstybės pagalbos taisyklėse. Tam reikėtų prisiminti, kad įmonės sąvoka apima visus subjektus, vykdančius ekonominę veiklą, neatsižvelgiant į jų teisinį statusą ir finansavimo būdą, ir kad bet kokia veikla, kurią vykdant tam tikroje rinkoje siūlomos prekės ir paslaugos, yra ekonominė veikla (50).

Dabar Bryne FK turi pirmoje lygoje žaidžiančią profesionalią arba pusiau profesionalią komandą, kuri, sudarant sandorį, žaidė aukščiausioje lygoje. Sprendime pradėti procedūrą Institucijos susidaryta pradinė nuomonė, kad Bryne FK yra įmonė, buvo pagrįsta tuo, kad tam tikra šio klubo veikla, pirmiausia profesionalių žaidėjų pardavimas ir pirkimas, pramogų rengimas futbolo rungtynių forma ir reklaminės vietos suteikimas, buvo siūlomi rinkoje, taigi buvo ekonominio pobūdžio. Institucija nemato, kad per oficialią tyrimo procedūrą būtų pateikta naujų argumentų, galinčių pakeisti jos išvadą. Todėl reikia daryti išvadą, kad, kiek tai susiję su šia veikla, Bryne FK yra įmonė, kaip apibrėžta valstybės pagalbos taisyklėse.

Tačiau Institucija pažymi, kad 89 % visos Bryne FK veiklos, vertinant pagal veiklos valandų skaičių, yra susiję su neprofesionalia futbolo veikla, pirmiausia šios veiklos organizavimu vaikams ir jaunimui (51).

Pagal Europos Teisingumo Teismo praktiką sporto veiklai EEE teisės aktai taikomi tik tada, kai ši veikla yra ekonominė veikla, kaip apibrėžta EEE susitarime. Tai taikytina rinkoje siūlomai profesionalių arba pusiau profesionalių futbolo žaidėjų veiklai (52). Kaip jau minėta, šią veiklą daugiausia vykdė įmonė Bryne ASA. Kita vertus, klubo Bryne FK siūloma veikla, kurioje dalyvauja 600 jaunų klubui priklausančių futbolo žaidėjų, iš esmės vykdoma nesiekiant pelno ir didele dalimi grindžiama neatlyginamu tėvų ir kitų asmenų darbu (53).

Antra, reikėtų atkreipti dėmesį, kad Europos Komisijos praktikoje nusistovėjo požiūris, kad tokios sporto veiklos organizavimas vaikams ir jaunimui nėra ekonominė veikla, kaip apibrėžta valstybės pagalbos taisyklėse. Byloje, susijusioje su valstybės parama sporto veiklai, kurią Prancūzijos profesionalaus sporto klubai organizuoja jaunimui, Komisija nustatė, kad paramą pilietiniam, moksliniam ir sportiniam jaunimo švietimui galima laikyti bendraisiais uždaviniais, valstybės įgyvendinamais švietimo srityje. Kai šis švietimas apima tai, kas anksčiau vadinta „sporto studijomis“, kartu išsaugodamas bendrąsias jų savybes ir organizavimo būdą, teikiant nagrinėjamą paramą remiama švietimo srities, t. y. nekonkurencinė, veikla. Be to, remiama veikla iš dalies buvo siekiama mažinti sirgalių tarpusavio smurtą ir remti vietos bendruomenės veiklą. Komisija nustatė, kad ši veikla gali būti laikoma indėliu į bendrąjį pilietinį švietimą. Taigi ji nusprendė, kad nagrinėtos priemonės prilygo švietimo veiklai, kurią, kaip vieną bendrųjų valstybės funkcijų, privalo užtikrinti nacionalinė švietimo sistema (54).

Šiuo požiūriu reikėtų atkreipti dėmesį, kad Norvegijos futbolo asociacija (NFF) nurodė, jog sportinės veiklos pasiūla ir organizavimas vaikams bei jaunimui jų gyvenamojoje aplinkoje iš esmės yra visuomeninė pareiga. Klubai, bendradarbiaudami su vietos valdžios institucijomis, prisiima didelę atsakomybę už įrangos gerinimą ir veiklos organizavimą visais lygmenimis. Be to, NFF nurodė, kad Norvegijos valdžios institucijos ne kartą pabrėžė teigiamą futbolo, kaip socialinės įtraukties priemonės, poveikį (55).

Kadangi klubai, kaip nurodė NFF, organizuoja futbolo veiklą vaikams ir jaunimui, taip papildydami švietimą sporto srityje ir sudarydami socialinės įtraukties ir judumo galimybes, Institucija mano, kad pramoginė futbolo veikla, kurią organizuoja Bryne FK, gali būti laikoma funkcija, įgyvendinama tenkinant bendrąjį interesą ir prilygstančia švietimo veiklai. Taigi ši veikla nėra ekonominė veikla, kaip apibrėžta EEE susitarimo nuostatose dėl valstybės pagalbos.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Institucija daro išvadą, kad, kiek tai susiję su neprofesionalia veikla, Bryne FK nėra įmonė, kaip apibrėžta valstybės pagalbos taisyklėse.

c) Pranašumo klubo ekonominei veiklai nesuteikimas

Europos Komisija nustatė, kad, jei sporto klubas vykdo ir ekonominę, ir neekonominę veiklą, valstybės pagalba nebus teikiama, jei klubas, tvarkydamas atskirą apskaitą, užtikrins, kad ekonominei veiklai nebūtų suteiktas pranašumas (56). Todėl toliau reikia įvertinti, ar pranašumas, suteiktas perleidus turto objektą žemesne nei apskaičiuota rinkos kaina, iš tiesų buvo naudingas ekonominei klubo veiklai.

Pirmiausia reikėtų atkreipti dėmesį, kad tuo metu, kai buvo sudaromas sandoris, klubas buvo sudarytas iš dviejų juridinių asmenų – Bryne FK ir Bryne Fotball ASA. Šių dviejų subjektų funkcijų pasidalijimas ir ekonominiai ryšiai nustatyti bendradarbiavimo sutartyje, kurią klubas ir įmonė sudarė 2000 m.

Pagal šių dviejų subjektų bendradarbiavimo sutartį Bryne Fotball ASA įpareigota vykdyti tokią ekonominę veiklą: sudarinėti paramos sutartis, pardavinėti televizijos transliacijų ir žiniasklaidos teises, stadione suteikti reklamos vietą, išduoti sirgalių atributikos pardavimo leidimus ir ją pardavinėti, komerciniais tikslais naudoti žaidėjus ir klubo pavadinimą bei ženklą, pardavinėti bilietus į namuose rengiamas klubo rungtynes ir sudarinėti sutartis dėl loterijų (2.1 punktas).

Tuo tarpu Bryne FK buvo atsakingas už visą sporto veiklą, įskaitant treniruotes ir rungtynes, visas oficialias pareigas, nustatytas NFF sporto nuostatomis, įvairią veiklą, susijusią su lėšų rinkimu neprofesionaliai klubo veiklai, ir stadiono eksploatavimą, išskyrus reklamą.

Nors oficialus profesionalių žaidėjų ir pagalbinio personalo darbdavys ir oficiali žaidėjų pardavimo, pirkimo ir nuomos sutarčių šalis buvo Bryne FK, už visus su tuo susijusius finansinius įsipareigojimus (57) buvo atsakinga Bryne Fotball ASA. Visas grynasis pelnas, likęs padengus finansines išlaidas, taip pat buvo paliekamas įmonei Bryne Fotball ASA (4.2 punktas). Galiausiai Bryne Fotball ASA turėjo samdyti administracinį personalą ir mokėti jam darbo užmokestį (5.1 punktas).

Pagal šią sutartį už stadioną buvo atsakingas Bryne FK. Bryne Fotball ASA turėjo mokėti klubui Bryne FK150 000 NOK bendrą metinį stadiono naudojimo mokestį ir 10 000 NOK už kiekvienas oficialias rungtynes (4.2 punktas). Bryne Fotball ASA taip pat turėjo mokėti klubui Bryne FK metinį mokestį už teisę naudoti klubo vardą ir ženklą bei žaidėjų naudojimą komerciniais tikslais (4.3 punktas). Be to, kai profesionali komanda naudojo Bryne FK valdomą turtą, pvz., stadioną ir klubo vardą bei ženklą, klubui už tai turėjo būti atlyginta. Pastabose Institucijai Bryne FK tvirtina, kad tai buvo rinkos pagrindais mokama priemoka, tačiau nepateikė jokių dokumentų, kaip ši priemoka apskaičiuojama.

Remiantis bendradarbiavimo sutartimi, buvo galima teigti, kad Bryne FK vykdė tam tikrą papildomų lėšų teikiančią veiklą, pvz., įmonei Bryne Fotball ASA išnuomodamas stadioną, savo pavadinimą ir ženklą. Šios veiklos pobūdis yra toks, kad iš esmės ją galima vykdyti rinkoje konkuruojant su kitais ūkinės veiklos vykdytojais, todėl ji atitinka ekonominės veiklos apibrėžtį. Tačiau nagrinėjamu atveju akcinės bendrovės mokesčio už stadiono ir klubo pavadinimo bei ženklo naudojimą mokėjimo paskirtis buvo veiksmingai užtikrinti, kad lėšos, skirtos pramoginei futbolo veiklai, nebūtų teikiamos profesionaliai futbolo veiklai. Taigi matyti, kad pajamos, kurias Bryne FK gaudavo dėl šio susitarimo, būdavo grąžinamos Bryne FK neprofesionaliai futbolo veiklai.

Kaip matyti iš pirmiau pateiktos informacijos, visas profesionalios komandos išlaidas apmokėdavo Bryne Fotball ASA, o tuo atveju, kai profesionali komanda naudojo Bryne FK turtą, klubui už tai turėjo būti atlyginta. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad visą komercinę veiklą (pvz., reklamos ir t t.), susijusią su profesionaliu futbolu, vykdė Bryne Fotball ASA (58). Kaip jau minėta, pagal sutartį su Timės savivaldybe, stadiono žemė perleista klubui Bryne FK, o ne įmonei Bryne Fotball ASA. Šiomis aplinkybėmis Institucija daro išvadą, kad bendradarbiavimo sutartimi užtikrinta, jog pagalba, skirta klubui Bryne FK, nebūtų naudinga profesionaliai futbolo veiklai arba su ja susijusiai komercinei veiklai, nes šios veiklos apskaita buvo tvarkoma atskirai nuo Bryne FK veiklos apskaitos.

Be to, Institucija pažymi, jog Bryne FK yra nurodęs, kad visa jo veikla vykdoma naudojant stadiono turtą, ir kad 89 % šios veiklos sudaro neprofesionali veikla. Tai reiškia, kad turtas pirmiausiai naudojamas paties klubo pagrindinei veiklai, t. y. organizuoti pramoginio futbolo veiklą vietos bendruomenei, pirmiausiai vaikams ir jaunimui.

Šiomis aplinkybėmis Institucija daro išvadą, kad pajamas teikianti Bryne FK veikla akivaizdžiai yra pagalbinė priemonė siekiant klubo pagrindinio tikslo (59).

Be to, (pirmiausia) dėl futbolo stadiono išnuomojimo Institucija pažymi, kad nagrinėjamame stadione yra nedaug sėdimų vietų ir kad stadionas nėra didelio miesto centre. Taigi atrodytų, kad stadiono naudojimas nekeltų didelio kitų šalių, be Bryne Fotball ASA, susidomėjimo, teiktų kuklias pajamas ir todėl menkai domintų pelno siekiančius privačius investuotojus. Svarbu pažymėti, kad OPAK ataskaitoje aiškiai nurodyta, kad stadione nėra komercinės paskirties plotų, stadiono teritorija nekonkuruoja su regiono prekybos centrais ar administracinės paskirties pastatais.

2004 m. pavasarį, t. y. maždaug po pusės metų nuo sandorio, Bryne Fotball ASA nutraukė savo veiklą, ir profesionali veikla buvo perkelta į klubą Bryne FK. Be to, Bryne FK patvirtino, kad klubas skirtingų klubo veiklos rūšių apskaitos atskirai netvarko.

Kadangi turto perleidimas yra vienkartinis sandoris, pirmiau pateiktas vertinimas yra pagrįstas klubo struktūra, buvusia sudarant sandorį. Jei būtų matyti, kad visi veiksmai buvo skirti apeiti valstybės pagalbos taisykles, siekiant gauti ekonominį pranašumą pasinaudojant neekonomine veikla, būtų pavesta įvertinti galimą pranašumo suteikimą ekonominei klubo veiklai. Nagrinėjamu atveju Institucija nemato požymių, kurie rodytų, kad vėliau įvykęs Bryne FK ir Bryne Fotball ASA susijungimas buvo suplanuotas jau sudarant sandorį ir kad klubas siekė įsigyti žemę arba kitais tikslais apeiti EEE valstybės pagalbos taisykles.

Todėl Institucija daro išvadą, kad parama klubui Bryne FK, suteikta perleidžiant žemę, kurioje pastatytas stadionas, nebuvo naudinga ekonominei klubo veiklai.

4.3. IŠVADA DĖL NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMŲ TURTO OBJEKTŲ NUMERIAI 2/70 IR 2/32 PERLEIDIMO KLUBUI BRYNE FK

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą informaciją, Institucija daro išvadą, kad turto perleidimas klubui Bryne FK nebuvo valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

5. IŠVADA

Remdamasi pirmiau pateiktu vertinimu, Institucija daro išvadą, kad nėra įrodymų, jog kuriuo nors iš trijų šiame sprendime nagrinėjamų sandorių būtų suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ

1 straipsnis

ELPA Priežiūros institucija mano, kad Timės savivaldybė, parduodama turto objektus, registruotus kaip nuosavybės teise valdomi turto objektai numeriai 1/151, 1/301, 1/630 (įmonei Grunnsteinen), numeris 4/165 (įmonei Bryne Industripark AS), numeriai 2/72 ir 2/32 (klubui Bryne FK), nesuteikė valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnyje.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

3 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2009 m. liepos 23 d. ELPA priežiūros institucijos vardu Per SANDERUD Pirmininkas Kristján A. STEFÁNSSON Kolegijos narys

(1) Toliau – Institucija.

(2) Toliau – EEE susitarimas.

(3) Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

(4) Toliau – 3 protokolas.

(5) EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių bei Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, Institucijos priimtos ir išleistos 1994 m. sausio 19 d. (OL L 231, 1994 9 3, p. 1 ir EEE priedas Nr. 32, 1994 9 3, p. 1). Paskutiniai gairių pakeitimai padaryti 2009 m. birželio 10 d. (toliau – Valstybės pagalbos gairės). Naujausia Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(6) 2004 m. liepos 14 d. Sprendimas Nr. 195/04/COL (OL L 139, 2006 5 25, p. 37 ir EEE priedas Nr. 26, 2006 5 25, p. 1) su pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 14 d. Sprendimu Nr. 319/05/COL (OL L 113, 2006 4 27, p. 24 ir EEE priedas Nr. 21, 2006 4 27, p. 46). Konsoliduotą Sprendimo Nr. 195/04/COL versiją galima rasti Institucijos interneto svetainėje: http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf.

(7) OL C 138, 2008 6 5, p. 30 ir EEE priede Nr. 31, 2008 6 5, p. 1.

(8) Daugiau informacijos apie susirašinėjimą galima rasti Institucijos sprendime Nr. 717/07/COL, paskelbtame Institucijos interneto svetainėje adresu http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/sadecnor07/717_07_col.pdf.

(9) Žr. 7 išnašą.

(10) Dokumentai Nr. 484855 (Norvegijos futbolo asociacijos pastabos, pateiktos 2008 m. liepos 4 d.), Nr. 485026 (Bryne fotballklubb atstovaujančios advokatų kontoros Arntzen de Besche pastabos, pateiktos 2008 m. liepos 8 d.) ir Nr. 485461 (Vålerenga football atstovaujančios advokatų kontoros Selmer pastabos, pateiktos 2008 m. liepos 8 d.).

(11) Toliau – Grunnsteinen sutartis.

(12) Norvegijos atsakymas į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informaciją (dok. Nr. 427879), atsakymas į 1 klausimo e punktą.

(13) Norvegijos atsakymas į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informaciją (dok. Nr. 427879), 1 klausimo e punktas.

(14) Norvegijos atsakymas į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informaciją (dok. Nr. 427879, 1 priedas).

(15) Norvegijos atsakymas į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informaciją (dok. Nr. 427879, 2 priedas). Norvegijos atsakyme tvirtinama, kad buvo nustatyta nuosavybės teise valdomų turto objektų numeriai 1/301 ir 1/630 vertė. Tačiau vertinimo dokumentuose tai nenurodyta, be to, remiantis šiuose dokumentuose nurodytu kvadratinių metrų skaičiumi, taip pat neatrodo, kad būtų vertinti abu turto objektai.

(16) Norvegijos atsakymas į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informaciją (dok. Nr. 427879, 5 priedas).

(17) Panašu, kad šis vertinimas pagrįstas 600 NOK/kv. m verte, pridedant nuosavybės teise valdomame turto objekte numeris 1/301 esančio pastato vertę. Institucijai pastato vertinimas nepateiktas.

(18) Tai grindžiama savivaldybės pradine išlaidų sąmata, lygia 125 000 NOK, nurodyta informaciniuose savivaldybės tarybos svarstymų dokumentuose (dok. Nr. 413558, p. 16–17). Panašu, kad Skanska sąmata buvo gauta vėliau.

(19) Norvegijos pastabos dėl Institucijos sprendimo pradėti procedūrą, dok. Nr. 466024, 3 priedas.

(20) Norvegiškai – „Tomtebelastningsmetoden“.

(21) Dok. Nr. 413558, p. 19 ir toliau.

(22) Norvegijos pastabos dėl Institucijos sprendimo pradėti procedūrą, dok. Nr. 466024, 9 išnaša.

(23) Norvegijos pastabos dėl Institucijos sprendimo pradėti procedūrą, dok. Nr. 466024, 8 ir 9 priedai.

(24) Dok. Nr. 413558, p. 16–17.

(25) Žr. dok. Nr. 413558 (pradinis skundas), cituojamą Aksjonsgruppa pastabose dėl Norvegijos atsakymo, dok. Nr. 477440.

(26) Norvegijos atsakymas į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informaciją (dok. Nr. 427879, 13–17 priedai).

(27) Toliau – Brinės sutartis.

(28) Dok. Nr. 413558, p. 29, ir Norvegijos atsakymas į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informaciją (dok. Nr. 427879, 29 priedas). Iš informacinių pardavimo dokumentų matyti, kad savivaldybė savo ruožtu šią žemę 1996 m. iš futbolo klubo nupirko už vieną milijoną NOK. Institucija informacijos apie šį pardavimo sandorį neturi.

(29) Norvegijos pateiktos žemės nuomos sutartys, Norvegijos atsakymų į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informaciją 18 ir 19 priedai (dok. Nr. 427879).

(30) Žr. Norvegijos atsakymo į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informaciją (dok. Nr. 427879) 24 priedą.

(31) Bryne FK pastabos dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą (dok. Nr. 485026).

(32) Norvegijos atsakymas į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informacijos (dok. Nr. 427879, 21 priedas).

(33) Norvegijos pastabos dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, 2008 m. vasario 21 d. raštas (dok. Nr. 466024).

(34) Norvegijos pastabų dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, 2008 m. vasario 21 d. rašto (dok. Nr. 466024) 13 priedas.

(35) Akcinė bendrovė mokėjo atlyginimą žaidėjams, taip pat fizioterapeutams, treneriams ir kitam pagalbiniam personalui, darbdavio socialinio draudimo įmokas, pirko treniruotėms ir rungtynėms reikalingą įrangą ir mokėjo už jos techninę priežiūrą, taip pat apmokėjo treniruočių išlaidas ir komandų kelionių į išvykstamąsias rungtynes išlaidas.

(36) Norvegijos atsakymas į pirmąjį Institucijos prašymą pateikti informaciją (dok. Nr. 427879, 22 priedas).

(37) Remiantis Bryne FK pateikta lentele (įtraukta į dok. Nr. 485026), kurioje pateikiamas veiklos valandų skaičius, suskirstytas pagal amžiaus grupes, mėnesius ir veiklos pobūdį (treniruotės, rungtynės ir t. t.).

(38) Gairių dėl valstybės pagalbos aspektų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus 2.2 skirsnio a–c punktai.

(39) Norvegijos pastabos dėl Institucijos sprendimo pradėti procedūrą, dok. Nr. 466024, p. 8 ir 5 priedas (gyvenimo aprašymas).

(40) OPAK atliktas nuosavybės teise valdomų turto objektų numeriai 1/152, 1/301 ir 1/630 vertinimas (dok. Nr. 466024, 3 priedas).

(41) 2005 m. birželio 29 d. Institucijos sprendimas Nr. 170/05/COL dėl valstybei priklausančio turto – Osle esančio universiteto bibliotekos pastato ir greta esančio turto objekto – pardavimo.

(42) http://www.ntf.no/naring.aspx.

(43) Norges byggforskningsinstitutt ir Statens vegvesen.

(44) 2004 m. spalio 16 d. sprendimo Valmont prieš Komisiją, byla T-274/01, Rink. p. II-3145, 72 punktas.

(45) Pirkimo-pardavimo sutarties 3 dalies 1 punktas, dok. Nr. 428860.

(46) Žr. 42 išnašą.

(47) Pirmiau minėto sprendimo Valmont, T-274/01, 45 punktas ir 2002 m. kovo 6 d. sprendimo Diputación Foral de Alava, sujungtos bylos T-127/99, T-129/99 ir T-148/99, Rink. p. II-1275, 85 punktas.

(48) Pvz., žr. 2001 m. lapkričio 8 d. sprendimo Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Rink. p. I-8365, 38 punktą, 2004 m. liepos 15 d. sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-501/00, Rink. p. I-6717, 90 punktą ir 2005 m. gruodžio 15 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, Rink. p. I-0000, 77 punktą.

(49) Lošimų lėšos yra valstybės valdomos lošimų įmonės Norsk Tipping pajamos. Pagal Kultūros ir bažnyčios reikalų ministerijos nustatytas taisykles šiais įrenginiais turi būti galima naudotis 40 metų nuo jų įrengimo. Žr. brošiūros „Om tilskudd til anlegg for idrett og fysisk aktivitet – 2008“ 4.9 skyrių, http://www.regjeringen.no/upload/KKD/Idrett/V-0732B_web.pdf.

(50) Žr. ELPA teismo sprendimo Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA Priežiūros instituciją, E-5/07, 78 punktą ir 2002 m. sausio 22 d. sprendimo Cisal, C-218/00, Rink. p. I-691, 23 punktą.

(51) Dok. Nr. 485026 (trečiosios šalies pastabos, kurias pateikė Bryne FK).

(52) 1976 m. liepos 14 d. sprendimo Donà prieš Mantero, 13–76, Rink. p. 1333, 12 punktas.

(53) Dok. Nr. 485026 (trečiosios šalies pastabos, kurias pateikė Bryne fotballklubb).

(54) Byla N 118/00 – Subventions publiques aux clubs sportifs professionnels (Prancūzija).

(55) Dok. Nr. 484855, trečiosios šalies pastabos, kurias 2008 m. liepos 3 d. pateikė Norvegijos futbolo asociacija.

(56) Žr. pirmiau minėtą Komisijos sprendimą byloje N 118/00.

(57) Pirmiausia tai įsipareigojimai, susiję su žaidėjų, trenerių ir pagalbinio personalo pirkimo kaina ir darbo užmokesčio ir kitokio atlyginimo mokėjimu šiems asmenims. Be to, įmonė turėjo mokėti darbuotojų socialinio draudimo įmokas ir padengti įrangos pirkimo ir techninės priežiūros išlaidas, savaitgalio treniruočių išlaidas, kelionių, susijusių su išvykstamosiomis rungtynėmis ir treniruotėmis, išlaidas ir aikščių bei renginių vietų nuomos išlaidas.

(58) Pagal tuo metu galiojusią bendradarbiavimo sutartį Bryne Fotball ASA (ne Bryne FK) buvo įpareigota sudarinėti paramos sutartis, pardavinėti televizijos transliacijų ir žiniasklaidos teises, stadione suteikti reklamos vietą, išduoti sirgalių atributikos pardavimo leidimus ir ją pardavinėti, komerciniais tikslais naudoti žaidėjus ir klubo pavadinimą bei ženklą. Be to, Bryne Fotball ASA buvo įpareigota pardavinėti bilietus į namuose rengiamas klubo rungtynes. Dėl profesionalių žaidėjų pardavimo ir pirkimo reikia pasakyti, kad, nors sutarties 2.5 punkte nustatyta, kad tai viena iš Bryne FK funkcijų ir pareigų, už pirkimo kainos ir atlyginimų žaidėjams mokėjimą buvo atsakinga Bryne Fotball ASA. Taigi atrodytų, kad veiklą, kurią Institucija įvardijo kaip ekonominę veiklą, galinčią turėti įtakos prekybai ir konkurencijai Europos ekonominėje erdvėje, sudarant sandorį vykdė Bryne Fotball ASA.

(59) Komisijos byla N 558/05 – Parama profesinės veiklos įstaigoms (Lenkija). Be to, iš bylos N 234/07 – Mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų skatinimas (Ispanija), 38 punkto taip pat matyti, kad mokslinių tyrimų organizacijos, kurios pagrindinė veikla nėra ekonominė veikla, taip pat gali už atlyginimą vykdyti įmonių užsakytus mokslinius tyrimus, tačiau nebūti įmonėmis, kaip apibrėžta valstybės pagalbos taisyklėse.