LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 166/58

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 469/15/COL

2015 m. lapkričio 4 d.

baigti oficialų tyrimą dėl įtariamos valstybės pagalbos bendrovei Innovation Norway, susijusios su jos veikla interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų rinkoje, taip pat dėl galimos pagalbos regioninėms turizmo taryboms ir turistinių vietų valdymo organizacijoms (Norvegija) [2017/1150]

ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 straipsnio 1 dalį,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į II dalies 7 straipsnio 2 dalį ir 13 straipsnio 1 dalį,

PAPRAŠIUSI suinteresuotųjų šalių pateikti pastabų pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

I. FAKTAI

1. PROCEDŪRA

(1) 2013 m. liepos 5 d. raštu (1) įmonė TellUs IT AS (vėliau susijungusi su įmone New Mind (2) (toliau – New Mind | tellUs, arba skundo pateikėjas) pateikė Institucijai skundą dėl bendrovės Innovasjon Norge (toliau – Innovation Norway, arba IN), kuriame ji teigė, kad Innovation Norway gavo valstybės pagalbą, kad galėtų vykdyti ekonominę veiklą turizmo sektoriaus interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų rinkoje. Institucija šį skundą gavo ir užregistravo 2013 m. liepos 8 d.

(2) Preliminariai išnagrinėjusi skundą, 2014 m. liepos 16 d. Institucija Sprendimu Nr. 300/14/COL (toliau – sprendimas pradėti procedūrą (3)) nusprendė pradėti 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą. Šiame sprendime Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabų.

(3) 2014 m. rugsėjo 1 d. raštu (4) Norvegijos valdžios institucijos pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą. 2014 m. rugsėjo 30 d. Institucija susitiko su Norvegijos valdžios institucijomis ir IN. Po šio susitikimo, 2014 m. rugsėjo 1 d., Norvegijos valdžios institucijos pateikė naujos informacijos ir paaiškinimų. Be to, Institucija pateikė IN papildomų klausimų ir 2014 m. spalio 17 d. e. paštu (5) gavo atsakymus į šiuos klausimus.

(4) 2014 m. spalio 9 d. e. paštu (6) Institucija gavo vienos suinteresuotosios šalies – skundo pateikėjo – pastabas. 2014 m. spalio 10 d. raštu (7) Institucija persiuntė šias pastabas Norvegijos valdžios institucijoms. 2014 m. spalio 27 d. ir lapkričio 5 d. Institucija surengė telefoninę konferenciją su IN.

(5) 2014 m. lapkričio 24 d. raštu (8) Norvegijos valdžios institucijos pateikė savo komentarus dėl skundo pateikėjo pastabų ir su byla susijusios papildomos informacijos.

(6) Vėliau Institucija gavo su byla susijusios papildomos informacijos iš skundo pateikėjo ir IN (9). Iš skundo pateikėjo gauta informacija buvo persiųsta Norvegijos valdžios institucijoms.

2. PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

(7) Šis sprendimas susijęs su IN veikla turizmo sektoriuje.

(8) IN – valstybės įmonė, įpareigota remti Norvegijos įmonių ir pramonės inovacijas ir vystymąsi. IN teikia paramą šalies turizmo sektoriui. IN sukūrė ir tvarko labiausiai lankomą Norvegijos turizmo svetainę – visitnorway.com (10).

(9) Svetainėje visitnorway.com IN teikia paslaugas regioninėms turizmo taryboms (RTT) (11) ir turistinių vietų valdymo organizacijoms (TVVO) (12). RTT ir TVVO yra vietos arba regioninės institucijos, skatinančios turizmą savo geografinėse vietovėse.

(10) Teikiamos tokios paslaugos: i) interneto infrastruktūros ir susijusios paslaugos ir ii) rinkodaros ir reklamos paslaugos turizmo sektoriuje (13).

(11) Skundo pateikėjo pareiškime ir sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad galėjo būti taikomos valstybės pagalbos priemonės, susijusios su interneto infrastruktūros ir susijusiomis paslaugomis. Konkrečiai kalbant, sprendimo pradėti procedūrą 1 straipsnyje nurodytos trys galimos valstybės pagalbos priemonės.

(12) Pirmoji įtariama pagalbos priemonė susijusi su valstybės pagalba, kurią IN neva gavo prarasdama pelną už interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų teikimą RTT ir TVVO.

(13) Antroji priemonė – įtariamas apskaitos neatskyrimas ir skaidrios sąnaudų paskirstymo metodikos, pagal kurią IN ekonominė veikla būtų atskiriama nuo neekonominės veiklos, netaikymas. Visų pirma, svarbu atsakyti į klausimą, ar IN teikiamos interneto infrastruktūros ir susijusios paslaugos yra kryžmiškai subsidijuojamos naudojant valstybės lėšas, skirtas neekonominei paslaugai, t. y. bendrai Norvegijos, kaip turistinės šalies, reklamai, teikti.

(14) Trečioji įtariama pagalbos priemonė susijusi su valstybės pagalba, suteikta RTT ir TVVO, joms nustatant tokias interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų kainas, kurios yra per mažos pagrįstai IN investicijų grąžai užtikrinti.

2.1. ĮTARIAMOS VALSTYBĖS PAGALBOS GAVĖJAI

(15) Norvegijos Vyriausybė bendrovę IN įsteigė 2003 m., priėmusi Įstatymą dėl Innovation Norway (14) (toliau – IN įstatymas). Valstybei nuosavybės teise priklauso 51 %, apskritims – 49 % šios bendrovės akcijų (15).

(16) Ši bendrovė įsteigta kaip Norvegijos Vyriausybės priemonė, skirta padėti šalyje skatinti vertę kuriančio verslo vystymą (16). IN valdo ir įgyvendina keletą Norvegijos pagalbos schemų. IN teikia paramą šalies turizmo sektoriui. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, „bendrovei IN, be kitų užduočių, patikėta oficialioje svetainėje „visitnorway.com“ teikti interneto rinkodaros paslaugas tarptautiniams ir šalies subjektams“ (17).

(17) Vietos ir regioninio turizmo skatinimas patikėtas RTT ir TVVO. Remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija (18), Norvegijoje yra apie 300 regioninių ir vietos turizmo organizacijų – RTT ir TVVO. Pagrindinė jų paskirtis – organizuoti turizmo veiklą ir teikti turizmo informaciją. RTT daugiausia dėmesio skiria tarptautinei regiono rinkodarai, o TVVO tarptautiniu ir nacionaliniu lygmenimis pristato konkrečias turistines vietas (19). Paprastai jų akcininkai yra valstybės ir privačios įmonės (20). RTT paprastai steigiamos kaip akcinės bendrovės; jų akcijos nuosavybės teise priklauso apskričių valdžios institucijoms ir turizmo sektoriaus atstovams. TVVO yra vietos lygmens; jų akcininkų struktūra gali būti įvairi. Vis dėlto paprastai jos nuosavybės teise priklauso vietos valdžios institucijoms ir vietos turizmo įmonėms.

(18) RTT ir TVVO nesiekia gauti kuo didesnio pelno jų savininkams. Jų tikslas – atitinkamose geografinėse vietovėse skatinti ekonominę veiklą turizmo sektoriuje (21).

2.2. INTERNETO INFRASTRUKTŪROS IR SUSIJUSIOS PASLAUGOS

(19) Interneto infrastruktūros ir susijusios paslaugos turizmo sektoriuje teikiamos naudojant Turistinių vietų valdymo sistemą (TVVS) (22).

(20) Pasinaudodama TVVS, IT įmonė teikia paslaugą, klientams (turistinių vietų valdymo įmonėms (23)) suteikiančią galimybę savo tinklalapiuose ir kituose išorės kanaluose, pvz., visitnorway.com, „Google Maps“, turistų informacijos kioskuose, judriojo ryšio portaluose ir spausdintuose laikraščiuose, vienu metu teikti ir reguliariai atnaujinti informaciją apie turistines vietas, viešbučius, restoranus, renginius ir pan. Šią informaciją plačioji visuomenė naudoja užsakymams teikti ir kitais tikslais.

(21) TVVS gali atlikti įvairias funkcijas: i) turizmo informacijos rengimo funkciją (t. y. lankytinų vietų duomenų bazės kūrimas arba trumpos informacijos apie renginius, viešbučius, restoranus, meno kūrinių parodas ir pan. rengimas); ii) platinimo funkciją (t. y. duomenų bazėje saugoma informacija perduodama įvairiems kanalams ir platformoms); iii) paieškos funkciją (t. y. naudojamą svetainėse ir skirtą turizmo produktams ieškoti ir pristatyti).

(22) Šių paslaugų grafinė iliustracija pateikta 43 konstatuojamojoje dalyje.

2.3. RINKODAROS IR REKLAMOS PASLAUGOS TURIZMO SEKTORIUJE

(23) Turizmo rinkodaros ir reklamos paslaugos gali būti susijusios su bendra geografinės vietovės reklama arba su konkrečios komercinės veiklos reklama.

(24) Bendra reklama – tai bendros turizmo informacijos apie kraštovaizdžius, kulinarines tradicijas, orus ir t. t. teikimas lankytojams. Konkrečios komercinės veiklos reklama – tai konkretaus turinio pristatymas rinkai (pvz., informacijos apie viešbučius, restoranus, kultūros renginius ir t. t. teikimas).

(25) Be to, svetainėje visitnorway.com reklamuojant konkretų turinį galima pasinaudoti dviem galimybėmis – informaciją tiesiogiai paskelbti svetainėje (tokiu atveju informacija laikoma pačioje svetainėje) arba įdėti nuorodą į išorės svetainę, kurioje skelbiama konkreti informacija.

2.4. IN VEIKLA TURIZMO SEKTORIUJE

(26) IN užduotis – reklamuoti turizmo sektorių nacionaliniu lygmeniu. Nuo 1903 m. Norvegijos Vyriausybė aktyviai veikia turizmo sektoriuje (24). Kaip jau minėta 17 konstatuojamojoje dalyje, regioniniu ir vietos lygmenimis turizmą skatina RTT ir TVVO. Bendrovei IN skirtame Valstybės rašto dėl metinio biudžeto skyriuje pateikti nurodymai dėl IN veiklos turizmo sektoriuje (25).

(27) 2007 m. Norvegijos valdžios institucijos patvirtino nacionalinę turizmo sektoriaus strategiją, kurioje nustatyti pagrindiniai Vyriausybės tikslai šiame sektoriuje (26). Vienas iš šių tikslų buvo užtikrinti, kad Norvegija būtų labiau pripažįstama kaip turistinė vietovė. Šiuo tikslu 2007 m. IN sukūrė ir paskelbė svetainę visitnorway.com. Pagal šią turizmo sektoriaus strategiją, „[s]vetainės lankytojai turi būti skatinami atvykti į Norvegiją, joje turi būti skelbiama tinkama išsami informacija apie Norvegiją ir turizmo sektoriuje siūlomas paslaugas“ (27).

(28) Be to, sukūrusi svetainę visitnorway.com, IN privalo rengti ir joje skelbti bendro pobūdžio informaciją apie Norvegiją (neekonominė veikla), kuria naudodamosi RTT ir TVVO galėtų reklamuoti savo konkretų turistinį turinį (t. y. informaciją apie renginius, viešbučius, transportą ir t. t.). IN pasirašė standartines sutartis su RTT ir TVVO, pagal kurias už metinį abonentinį mokestį, apskaičiuojamą remiantis metine RTT ir TVVO apyvarta, svetainėje visitnorway.com (tiesiogiai arba įdedant saitus) skelbiamas su turizmu susijęs RTT ir TVVO turinys. Anksčiau RTT ir TVVO taip pat turėjo savo svetaines, kuriose skelbė bendrą informaciją apie savo geografines vietoves ir reklamavo konkrečius turizmo produktus, t. y. savo suinteresuotųjų šalių ir savininkų ekonomines paslaugas.

(29) 2012 m. Norvegijos Vyriausybė patvirtino naują turizmo strategiją, kuria siekta pagerinti nacionalinę turizmo struktūrą (28). Pagal naująją strategiją buvo siekiama didinti valstybės paramos šiam sektoriui veiksmingumą, mažinti dalyvaujančių subjektų skaičių ir užtikrinti didesnį jų veiksmų tarpusavio koordinavimą. Be to, Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad vengs didėjančios turizmui Norvegijoje skirtų svetainių, kurias visas iš dalies finansuoja įvairios valdžios institucijos, apskritys arba savivaldybės, įvairovės, susijusios su jų struktūra, išdėstymu, užsakymų sistemomis, kalbomis ir kt.

(30) Atsižvelgdama į tai ir siekdama, kad turistams būtų patogu rinktis Norvegiją kaip turistinę vietovę, 2013 m. Prekybos, pramonės ir žuvininkystės ministerija patvirtino naują turizmo struktūrą (29).

(31) 2013 m. rašte dėl IN biudžeto (toliau – 2013 m. raštas dėl biudžeto (30)) teigiama: „„Innovation Norway“ turės užtikrinti tinkamą kelionių po Norvegiją patirties sklaidą pasinaudojant svetaine „visitnorway.com“ ir padėti turizmo sektoriaus dalyviams […]“. Taigi svetainė visitnorway.com nurodyta kaip vienas pagrindinių Norvegijos turizmo skatinimo struktūros elementų (31). Bendrovės IN paprašyta išplėsti svetainę ir padidinti jos paramą turizmo sektoriui. Taip siekta, kad oficialioje svetainėje visitnorway.com. būtų siūlomos interneto rinkodaros paslaugos nacionaliniams ir tarptautiniams subjektams (32).

(32) Atsižvelgdama į šį tikslą, IN pradėjo įgyvendinti projektą „Nauja svetainės visitnorway.com struktūra“ (toliau – nauja struktūra) (33). Pagal šią naują struktūrą, RTT ir TVVO buvo siūlomos ne tik rinkodaros ir reklamos paslaugos (kaip tai buvo numatyta pagal standartines sutartis (žr. 28 konstatuojamąją dalį)), bet ir papildomos paslaugos.

(33) Kad neatsiliktų nuo technologijų pažangos ir galėtų toliau veiksmingai valdyti platformą, IN padarė reikiamus visitnorway.com platformos savybių ir funkcijų pakeitimus. 2013 m. IN Norvegijos TRR ir TVVO, pageidavusioms savo svetainių turinį perkelti į svetainę visitnorway.com., pradėjo siūlyti tam tikras TVVS funkcijas (šiame sprendime jos bendrai apibrėžiamos kaip interneto infrastruktūros ir susijusios paslaugos). Toks turinio integravimas į visitnorway.com platformą atitinka tikslus, Norvegijos valdžios institucijų nustatytus jų naujoje turizmo strategijoje – be kitų dalykų, išvengti turizmui Norvegijoje skirtų svetainių įvairovės didėjimo (žr. 29 konstatuojamąją dalį).

(34) Todėl 2014 m. visoms RTT ir TVVO pasiūlyta sudaryti glaudžios partnerystės sutartis, pagal jas suteikiant galimybę, užuot kūrus nuosavą tinklalapį, kaip pradžios tinklalapį naudoti svetainę visitnorway.com. Norint persikelti į svetainę visitnorway.com, reikėjo atsisakyti savo svetainių. Šios paslaugos buvo siūlomos tik RTT ir TVVO, o ne visai rinkai, t. y. ne visiems galimiems naudotojams, įskaitant suinteresuotąsias šalis arba RTT ir TVVO išorės klientus (34).

(35) Persikėlus į svetainę visitnorway.com, kai kurios paslaugos, kurias RTT ir TVVO pirmiau pirkdavo iš tokių įmonių kaip skundo pateikėjas, tapo nebereikalingos. Konkrečiai kalbant, RTT ir TVVO nebebuvo reikalinga paieškos funkcija, o licenciatų sutartys su tokiomis įmonėmis kaip New Mind | tellUs paprastai turėdavo būti nutrauktos. Tačiau kitos funkcijos, pvz., turizmo informacijos rengimo funkcija, tebebuvo reikalingos tam, kad būtų galima kurti ir tvarkyti lankytinas vietas arba trumpą informaciją, skelbtiną svetainėje visitnorway.com.

(36) Nepaisant to, kad visoms RTT ir TVVO buvo pasiūlyta sudaryti glaudžios partnerystės sutartis, ne visos jos buvo arba yra suinteresuotos gauti naujas paslaugas, nes persikėlus į svetainę visitnorway.com reikėjo, be kitų dalykų, priimti IN nustatytas redagavimo sąlygas ir apribojimus (35). Todėl kai kurios RTT ir TVVO tebėra sudariusios standartines sutartis, pagal kurias IN joms teikia reklamos ir rinkodaros paslaugas (žr. 28 konstatuojamąją dalį).

(37) Prieš 34 konstatuojamojoje dalyje aprašytą glaudžios partnerystės sutarčių pasirašymą pagal svetainėje visitnorway.com įgyvendinamą turizmo „naujos struktūros“ projektą (žr. 32 konstatuojamąją dalį) 2013 m. taip pat įgyvendinti du bandomieji projektai – „ALFA“ ir „Beta“. Jie bus plačiau aprašyti toliau.

Projektas „Pilot ALFA“

(38) 2013 m. kovo mėn. IN kartu su dviem bandomaisiais klientais – VisitSørlandet ir VisitTrondheim – pradėjo įgyvendinti projektą „Pilot ALFA“. Projektas „Pilot ALFA“ susijęs su įmonių Visit Sørlandet AS (36) (RTT) ir Visit Trondheim AS (37) (TVVO) perkėlimu į visitnorway.com platformą.

(39) Šios dvi įmonės buvo pasirinktos kaip bandomojo projekto dalyvės ir su IN pasirašė glaudžios partnerystės sutartis dėl svetainės visitnorway.com naudojimo. Pagal šias sutartis, abi įmonės savo URL adresus (38) nukreipė į svetainę visitnorway.com ir nebenaudojo savo pradžios tinklalapių. Tuose tinklalapiuose skelbta informacija (t. y. bendra turizmo informacija ir konkretus turizmo turinys) perkelta į svetainę visitnorway.com.

(40) Kai minėtos dvi įmonės tvarkė nuosavas svetaines, jos buvo skundo pateikėjo klientės. Todėl jos naudojosi įmonės tellUs turizmo informacijos rengimo ir įmonės tellUs paieškos funkcijomis ir už naudojimąsi jomis skundo pateikėjui mokėjo licencijos mokestį. Tačiau, URL adresą nukreipus į svetainę visitnorway.com ir pašalinus nuosavas svetaines, šios įmonės nutraukė savo sutartis dėl paieškos funkcijos, nes dėl techninių priežasčių svetainėje visitnorway.com gali būti naudojama tik IN paieškos funkcija (vienintelė šioje svetainėje veikianti paieškos sistema yra IN sukurta ir platformoje įdiegta sistema).

(41) Abi įmonės vis vien turėjo su skundo pateikėju arba panašia įmone sudaryti sutartį dėl turizmo informacijos rengimo funkcijos. IN nesuteikia galimybės naudotis tokia funkcija. Skundo pateikėjas buvo vienintelis TVVS paslaugų teikėjas Norvegijos rinkoje. Tačiau 2012–2013 m. į rinką atėjo tarptautinis konkurentas Citybreak, siūlantis turizmo informacijos rengimo funkciją, t. y. galimybę turizmo paslaugų teikėjams kurti savo lankytinas vietas (39).

(42) Todėl tos RTB ir TVVO, kurios persikėlė į svetainę visitnorway.com, galėjo rinktis iš skirtingų įmonių, siūlančių turizmo informacijos rengimo funkciją (galėjo rinktis įmonę New Mind | tellUs, CityBreak arba bet kokį kitą operatorių, kuris galbūt ateis į rinką), o klientai, kurie naudojosi įmonės tellUs search paslaugomis, galėjo naudotis tik įmonės tellUs turizmo informacijos rengimo funkcijomis. Kai įmonė New Mind | tellUs buvo vienintelis interneto ir infrastruktūros paslaugų teikėjas, visos RTT ir TVVO turėjo sudaryti sutartis su New Mind | tellUs dėl paieškos ir turizmo informacijos rengimo funkcijų.

(43) Įvairių funkcijų naudojimas iki projekto „Pilot ALFA“ įgyvendinimo ir jį įgyvendinus pavaizduotas toliau pateiktoje schemoje: Tekstas paveikslėlio TVVO nuosava svetainė (iki projekto „Pilot ALFA“ įgyvendinimo) TVVO nuosava svetainė tellUs paieškos priemonė tellUs turizmo informacijos rengimo priemonė Turistinės vietos valdymo įmonė tellUs duomenų bazė Visitnorway.com (įgyvendinus projektą „Pilot ALFA“) Turistinės vietos valdymo įmonė Turistinės vietos valdymo įmonė CityBreak turizmo informa-cijos rengimo priemonė tellUs turizmo informa-cijos rengimo priemonė tellUs duomenų bazė CityBreak duomenų bazė VisitNorway paieškos priemonė Visitnorway.com IN duomenų bazė Šaltinis: Institucija, parengta remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija (dokumentas Nr. 688213).

(44) Paslaugos, kurias iki naujos struktūros projekto įgyvendinimo IN siūlė RTT ir TVVO (t. y. svetainėje visitnorway.com teikiamos interneto rinkodaros ir reklamos paslaugos), buvo siūlomos už mokestį, kuris buvo skaičiuojamas remiantis RTT ir TVVO metine apyvarta, o ne gautų paslaugų rinkos kaina (žr. 28 konstatuojamąją dalį). Tokia kainodaros sistema taip pat taikyta pagal projektą „Pilot ALFA“, neimant papildomo mokesčio už IN suteiktas papildomas paslaugas (interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas).

(45) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino (40), kad už papildomas paslaugas papildomo mokesčio neimta dėl to, kad buvo rengiamos naujos paslaugos ir kad abi bandomajame projekte dalyvavusios įmonės skyrė daug laiko ir pastangų, kad padėtų IN parengti naujas funkcijas, taigi atsilygino IN teikdamos naudingus atsiliepimus ir informaciją apie naujas paslaugas.

Projektas „Pilot Beta“

(46) Laikotarpiu nuo 2013 m. liepos mėn. iki lapkričio mėn. IN įgyvendino projektą „Pilot Beta“. Įgyvendindama šį bandomąjį projektą, IN išnagrinėjo naujus verslo modelius, įskaitant galimybę visas RTT ir TVVO paskatinti sudaryti naujas glaudžios partnerystės sutartis.

(47) Nuo 2014 m. sausio 1 d. IN, laikydamasi nediskriminavimo principo, visoms suinteresuotoms RTT ir TVVO siūlė sudaryti glaudžios partnerystės sutartis. IN pradėjo taikyti naują šių paslaugų kainodaros modelį, pagal kurį, Norvegijos valdžios institucijų teigimu, taikoma kaina turėjo būti nustatoma atsižvelgiant į IN teikiamų paslaugų savikainą ir pridedant pagrįstą pelną. Nuo 2014 m. sausio 1 d. naujasis kainodaros modelis taip pat taikytas įgyvendinant abu bandomuosius projektus, t. y. „VisitSørlandet“ ir „VisitTrondheim“.

(48) Taigi, kaip toliau pavaizduota 2 paveiksle, IN pasiūlė RTT ir TVVO (41) dvi galimybes: i) paslaugas pagal glaudžios partnerystės sutartis (42) ir ii) reklamą pagal ne glaudžios partnerystės sutartis (43). Nepaisant IN santykių su RTT ir TVVO pobūdžio, svetainėje visitnorway.com Norvegija reklamuojama kaip turistinė vietovė, pateikiant bendrą informaciją apie šią šalį (44).

(49) Su RTT ir TVVO, norėjusiomis persikelti į svetainę visitnorway.com, pasirašytos glaudžios partnerystės sutartys. RTT ir TVVO, kurios nenorėjo savo svetainių perkelti į svetainę visitnorway.com (glaudžios partnerystės sutarčių nesudariusiems partneriams), IN siūlė tokias pat reklamos ir rinkodaros paslaugas, kokios pirmiau buvo teikiamos pagal standartines sutartis. 2 paveikslas Dabartinė svetainės „visitnorway.com“ struktūra Šaltinis: IN.

3. SKUNDAS

(50) Savo skunde įmonė New Mind | tellUs tvirtina, kad IN reklamos veikla ir jos funkcijos, susijusios su svetaine visitnorway.com, kaip nacionaliniu turizmo portalu, pagal EEE valstybės pagalbos taisykles gali būti laikomos visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis.

(51) Tačiau 2013 m. IN atėjo į naują rinką (45), RTT ir TVVO siūlydama naujas ekonomines paslaugas, kuriomis šioms įstaigoms suteikiama galimybė perkelti savo svetaines į svetainę visitnorway.com (t. y. interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas). Įmonės New Mind | tellUs nuomone, šios paslaugos nepatenka į IN suteiktų įgaliojimų sritį ir nėra teikiamos pagal teismų praktiką, įtvirtintą sprendimu Altmark (46).

(52) Skundo pateikėjas pabrėžia, kad teikdama ekonomines paslaugas IN turėjo negauti valstybės pagalbos (47).

(53) Skundo pateikėjas konkrečiai nurodo keturias skirtingas įtariamos valstybės pagalbos formas: a) IN komercinės veiklos apskaitos neatskyrimą; b) dėl pelno nesiekimo vykdant IN ekonominę veiklą prarastą pelną; c) įtariamą IN pagalbą RTT ir TVVO, suteiktą interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas teikiant mažesnėmis nei rinkos kainomis; d) IN bendrą atleidimą nuo pajamų mokesčio, taikomą ir IN ekonominei veiklai.

(54) Galiausiai įmonė New Mind | tellUs taip pat įtaria, kad IN skatina savo klientus nutraukti jų anksčiau sudarytas sutartis su New Mind | tellUs, siūlydama nemokamas vertimo paslaugas į svetainę visitnorway.com persikeliančioms RTT ir TVVO (48).

4. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

(55) 2014 m. liepos 16 d. Institucija nusprendė pradėti 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą.

(56) Tačiau oficialios tyrimo procedūros apimtį Institucija apribojo trimis skundo pateikėjo nurodytomis priemonėmis: i) IN komercinės veiklos apskaitos neatskyrimu ir sąnaudų paskirstymo metodikos nebuvimu, ii) pelno praradimu dėl pelno nesiekimo vykdant IN ekonominę veiklą, iii) įtariama IN pagalba RTT ir TVVO, suteikta nustačius tokias joms teikiamų interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų kainas, kurios yra per mažos pagrįstai investicijų grąžai užtikrinti.

(57) IN bendras atleidimas nuo pajamų mokesčio neįtrauktas į sprendimą pradėti procedūrą (49). Dėl šio klausimo pradėta esamai pagalbai skirta procedūra.

(58) Dėl priemonių, kurios buvo įtrauktos į sprendimo pradėti procedūrą taikymo sritį, Institucija preliminariai nusprendė, kad interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų teikimas buvo ekonominė veikla, atskirtina nuo Norvegijos, kaip turistinės vietovės, reklamavimo. Šios naujos paslaugos visoms RTTO ir TVVO siūlytos tik nuo 2014 m. sausio 1 d. Taigi Institucija padarė išvadą, kad tuo atveju, jei priemonės būtų valstybės pagalba, jos būtų laikomos nauja pagalba (50).

(59) Be to, Institucijos nuomone, jei būtų nustatyta, kad už paslaugas, kurios buvo teikiamos RTT ir TVVO, IN neėmė konkurencinėje rinkoje taikytinos kainos, nebūtų galima atmesti galimybės, kad šioms įmonėms buvo teikiama nauja valstybės pagalba.

(60) Be to, Institucijai kilo abejonių, ar įtariamos valstybės pagalbos priemonės galėtų būti laikomos suderinamos su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu kaip turizmo veiklos skatinimo pagalba (51).

(61) Atsižvelgdama į šias preliminarias išvadas, Institucija nusprendė neturinti pakankamai informacijos, kad galėtų paneigti, jog buvo teikiama valstybės pagalba arba kad ji nebuvo suderinama su EEE susitarimu. Todėl buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra.

5. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ

(62) Pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė tik įmonė New Mind | tellUs, t. y. skundo pateikėjas.

(63) Kalbėdamas apie dalyko esmę, skundo pateikėjas pabrėžia, kad IN atėjo į jau gerai veikiančią interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų, t. y. ekonominių paslaugų, rinką. Į šią rinką ji atėjo ne valstybės nurodymu, toks atėjimas prieštarautų IN pagrindiniam uždaviniui – skatinti privatų verslą.

(64) Įmonė New Mind | tellUs sutinka su Institucijos preliminaria išvada dėl valstybės išteklių naudojimo, priskyrimo, atrankumo ir galimo konkurencijos iškraipymo.

(65) Dėl pranašumo suteikimo skundo pateikėjas mano, kad IN kryžmiškai subsidijavo savo interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas. Taip yra dėl to, kad IN tinkamai neatskiria apskaitos ir, teikdama šias ekonomines paslaugas RTT ir TVVO, praranda pelną. Skundo pateikėjas taip pat tvirtina, kad IN siūlo nemokamas vertimo paslaugas (žr. 54 konstatuojamąją dalį).

(66) Dėl įtariamos pagalbos RTT ir TVVO skundo teikėjas tvirtina, kad Norvegijos valdžios institucijos joms nepranešė apie sprendimą pradėti procedūrą.

(67) Be to, tvirtinama, kad įgyvendinant bandomuosius projektus atrinkti bandomieji klientai nemokėjo už gautas paslaugas. Pagal IN vėliau pradėtą taikyti kainodaros modelį nepadengiamos visos susijusios sąnaudos ir negaunama pagrįsto pelno. Tiksliau sakant, IN į savo skaičiavimus neįtraukė visų plėtros sąnaudų, susijusių su naujai struktūrai sukurta infrastruktūra (18 mln. NOK), ir neskaičiuoja investicijų grąžos. Todėl RTT ir TVVO įgyja pranašumą.

(68) Dėl suderinamumo skundo pateikėjas tvirtina, kad nagrinėjamoje rinkoje rinkos nepakankamumo nėra. Be to, tai, kad IN nemokamai teikia vertimo paslaugas RTT ir TVVO, kurios turinį perkelia į visitnorway.com platformą, arba subsidijuoja šias paslaugas, yra saistomoji sąlyga, kuria pažeidžiamos antimonopolinės taisyklės, todėl įtariamos valstybės pagalbos negalima pripažinti suderinama.

(69) 2015 m. sausio 13 d. skundo pateikėjas Institucijai nusiuntė 2015 m. rašto dėl valstybės biudžeto kopiją (52). Jo nuomone, šiuo raštu patvirtinama, kad IN veikla interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų srityje nepriklauso IN įgaliojimų sričiai, apribotai tik bendra Norvegijos, kaip turistinės vietovės, reklama.

6. NORVEGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ IR TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

(70) Norvegijos valdžios institucijos pateikė atsakymą dėl sprendimo pradėti procedūrą (53), jame nurodydamos, kad nagrinėjamos priemonės nėra valstybės pagalba ir kad tuo atveju, jei kurios nors priemonės būtų valstybės pagalba, tokia pagalba būtų laikoma esama pagalba, nes turizmo Norvegijoje skatinimas buvo viena iš IN pirmtakių užduočių, pavestų dar prieš pasirašant EEE susitarimą.

(71) O jei būtų nustatyta, kad buvo teikiama nauja pagalba, ji turėtų būti laikoma suderinama su EEE susitarimu kaip kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugą arba, remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, kaip turizmo sektoriaus rėmimo pagalba.

(72) Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad „jei ekonominę veiklą galima atskirti nuo viešosios įstaigos funkcijos, šios funkcijos požiūriu ši įstaiga gali būti laikoma įmone. Tačiau, jei vienos veiklos rūšies negalima atskirti nuo kitos, visos veiklos rūšys turi būti laikomos neekonominės veiklos rūšimis“ (54). Remdamosi šia prielaida, Norvegijos valdžios institucijos mano, kad Institucija neteisingai suprato faktus, nes nagrinėjamos paslaugos, t. y. interneto infrastruktūros ir susijusios paslaugos, teikiamos ne atskirai, o kaip sudedamoji svetainėje visitnorway.com siūlomų paslaugų, kurios visos turi būti laikomos neekonomine veikla, dalis. Šios paslaugos RTT ir TVVO teikiamos įgyvendinant IN užduotį – pagal nacionalinę turizmo strategiją, kuria siekiama remti verslą, reklamuoti Norvegiją kaip turistinę vietovę. Todėl interneto infrastruktūros ir susijusios paslaugos negali būti vertinamos atskirai – jos turėtų būti vertinamos kaip IN vykdomos rėmimo veiklos dalis.

(73) Bet kokiu atveju IN, sudarydama sutartis dėl mokamų paslaugų teikimo, taiko paprastą savikainos modelį, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į visas susijusias sąnaudas. Tokia metodika buvo susisteminta „Naudotojų mokėjimų gairėse“, paimtose iš IN skirto 2011 m. rašto dėl biudžeto (55), ir IN buvo taikoma nuo 2011 m. Šią sąnaudų paskirstymo metodiką IN taip pat įtraukdavo į glaudžios partnerystės sutartis, taip suteikdama sau galimybę padengti visas sąnaudas, susijusias su glaudžios partnerystės sutartimis. Sudarydama savo biudžetą ir nustatydama kainas, IN taip pat įtraukė numatomą […–… proc.] pelną. Be to, Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad turizmo sektorius ir – pirmiausia – interneto infrastruktūros paslaugų rinka, yra labai dinamiškas sektorius. Todėl IN ir svetainė visitnorway.com teikiamas paslaugas privalo pritaikyti prie technologijų ir rinkos pokyčių.

(74) Dėl suderinamumo Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad turi būti taikomos nuostatos dėl visuotinės ekonominės svarbos paslaugų. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, jei būtų nuspręsta, kad šioje byloje vertinamos paslaugos yra ekonominė veikla, ir nustatyta, kad buvo teikiama valstybės pagalba, ši pagalba turėtų būti įvertinta pagal visuotinės ekonominės svarbos paslaugų suderinamumo nuostatas (56). Norvegijos valdžios institucijų nuomone, šių paslaugų teikimas atitinka Komisijos sprendimo 2012/21/ES (57) dvasią.

(75) Be to, Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad, pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, nagrinėjamos priemonės turėtų būti pripažintos suderinamos su EEE susitarimo veikimu kaip turizmo sektoriaus rėmimo pagalba.

(76) Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad RTT ir TVVO suteikus galimybę naudotis platforma, sustiprėjo konkurencija tolesnių turizmo informacijos rengimo paslaugų rinkoje. Į tai būtina atsižvelgti, kad būtų atsvertas galimas neigiamas įtariamos pagalbos poveikis. Norvegijos valdžios institucijos aiškina, kad svetainėje visitnorway.com kaupiant visų galimų konkurentų, t. y. New Mind | tellUs, Citybreak ar bet kokios kitos įmonės, kuri gali ateiti į rinką, informaciją apie kelionių produktus, rinkoje padidėjo konkurencinis spaudimas. Anksčiau įmonė New Mind | tellUs buvo vienintelė paslaugų teikėja rinkoje. Be to, platformą IN siūlo RTT ir TVVO – įstaigoms, nekonkuruojančioms su įmonėmis, vykdančioms veiklą už Norvegijos ribų.

(77) Norvegijos valdžios institucijos nesutinka, kad IN siūlo nemokamas vertimo paslaugas RTT ir TVVO, pasirašiusioms glaudžios partnerystės sutartis, ir paaiškino, kaip IN pagal įvairius scenarijus padeda padengti vertimo išlaidas. Iš esmės IN, vykdydama jai pavestą užduotį – reklamuoti Norvegiją kaip turistinę vietovę, padengia RTT ir TVVO vertimo išlaidų dalį, susijusią su bendros svarbos informacija. Tačiau ji padengia tik 50 % RTT ir TVVO vertimo išlaidų, susijusių su konkrečiomis lankytinomis vietomis (58). Tai bendra taisyklė, taikoma visoms RTT ir TVVO. Tačiau IN nepadengia jokių vertimo išlaidų, kurias patiria į svetainę visitnorway.com persikėlusios RTT ir TVVO (t. y. glaudžios partnerystės sutartis sudarę partneriai). Kitaip tariant, glaudžios partnerystės sutartis sudarę partneriai netenka galimybės naudotis vertimo paslaugomis. Taigi, priešingai nei teigia skundo pateikėjas, nėra skatinama pasirašyti glaudžios partnerystės sutartis, kad būtų kompensuotos vertimo išlaidos.

(78) Atsakydamos į skundo pateikėjo pastabas, Norvegijos valdžios institucijos pabrėžia, kad IN nėra įmonės New Mind | tellUs konkurentė. Tiesa, RTT ir TVVO suteikus galimybę naudotis svetaine visitnorway.com, išorės IT įmonių anksčiau teiktos paslaugos iš dalies tapo nereikalingos, tačiau IN tiesiogiai nekonkuruoja su skundo pateikėju. Kitaip tariant, IN nepakeičia įmonės New Mind | tellUs, kaip IT paslaugų teikėjos, tačiau kai kurios funkcijos (pvz., TellUs paieškos funkcija) tampa nebereikalingos arba techniškai nepritaikomos.

(79) Be to, Norvegijos valdžios institucijos Institucijai pateikė įrodymų, kad IN informavo RTT ir TVVO apie sprendimą pradėti tyrimą. IN visiems glaudžios partnerystės sutartis sudariusiems partneriams (įtariamiems valstybės pagalbos gavėjams) išsiuntė e. laiškus; apie sprendimą pradėti procedūrą pranešta ir IN svetainėje (59).

(80) Galiausiai, atsakydamos į paskutinį skundo pateikėjo raštą (60) (nurodytą 69 konstatuojamojoje dalyje), Norvegijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad į įmonės New Mind | tellUs nurodytą klausimą jau buvo tinkamai atsakyta. Todėl nebuvo reikalo teikti papildomų paaiškinimų (61).

II. VERTINIMAS

1. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

(81) EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Išskyrus atvejus, kai šiame susitarime nustatyta kitaip, bet kokia EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybės išteklių suteikta bet kokios formos pagalba, kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“

(82) Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, priemonė yra valstybės pagalba, jei ji atitinka keturias sąlygas. Pirma, priemonė turi būti finansuojama valstybės arba naudojant valstybės išteklius ir turi būti priskiriama valstybei. Antra, priemone turi būti suteikiamas pranašumas. Trečia, priemone turi būti palaikomos pasirinktos įmonės arba ekonominė veikla. Ketvirta, priemonė turi galėti daryti įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją Europos ekonominėje erdvėje.

(83) Kad valstybės pagalba būtų pripažinta, turi būti įvykdytos visos keturios 61 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos (62).

1.1. ŠIO SPRENDIMO TAIKYMO SRITIS

(84) Sprendimas pradėti procedūrą susijęs su įtariama valstybės pagalba bendrovei IN, taip pat pagalba RTT ir TVVO. Gavus skundo pateikėjo ir Norvegijos valdžios institucijų informaciją Institucijos pareikštas susirūpinimas daugiausia buvo susijęs su interneto infrastruktūros ir susijusiomis paslaugomis, kurias IN pagal glaudžios partnerystės sutartis teikė RTT ir TVVO.

(85) Tačiau, vykdama oficialią procedūrą, Institucija padarė išvadą, kad norint įvertinti IN veiksmus interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų rinkoje, taip pat būtina įvertinti kitas komercines paslaugas, kurias IN teikė RTT ir TVVO, t. y. konkretaus turinio paslaugų reklamavimą ir rinkodarą. Tai reikia padaryti dėl to, kad IN veiklos plane, susijusiame su nauja struktūra, nurodytos abiejų rūšių paslaugos.

(86) Taigi, nors sprendime pradėti procedūrą konkrečios reklamos ir rinkodaros paslaugos nebuvo nurodytos ir šis sprendimas joms netaikomas, Institucija atsižvelgs į jas tiek, kiek būtina norint priimti sprendimą dėl įtariamos valstybės pagalbos priemonių taikymo teikiant interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas.

1.2. GALIMOS VALSTYBĖS PAGALBOS PRIEMONĖS, KURIOMIS PALAIKOMA BENDROVĖ IN

1.2.1. Ar IN galima laikyti įmone?

(87) Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, kad priemones būtų galima pripažinti valstybės pagalba, jomis turi būti palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba. EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis taikoma tik tuo atveju, jei pagalbos gavėjas yra įmonė. Taigi, būtina išnagrinėti, ar IN yra įmonė, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

(88) Įmonės yra ekonominę veiklą vykdantys subjektai, nepaisant jų teisinio statuso ir finansavimo būdo (63). Ekonominė veikla yra veikla, kurią sudaro prekių ar paslaugų pasiūla rinkoje (64). Visi subjektai, kurie yra teisiškai atskirti nuo valstybės ir vykdo ekonominę veiklą, laikomi įmonėmis. EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis taikoma visoms valstybės ir privačioms įmonėms (65).

(89) Jei subjektas vykdo ekonominę veiklą, jis laikytinas įmone tik tų konkrečių paslaugų atžvilgiu, nepaisant to, kaip turėtų būti klasifikuojama kita jo veikla (66).

(90) Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų teikimo negalima laikyti ekonomine veikla. Jų nuomone, šios paslaugos neatskiriamos nuo paslaugų, kurios, siekiant reklamuoti Norvegiją kaip turistinę vietovę, svetainėje visitnorway.com siūlomos RTT ir TVVO. Kadangi ši platforma kuriama ir valdoma siekiant reklamuoti Norvegiją kaip turistinę vietovę ir kadangi šios bendrosios funkcijos negalima laikyti ekonomine veikla, ekonomine veikla negalima laikyti ir šioje byloje nagrinėjamų IT paslaugų.

(91) Institucija laikosi priešingos nuomonės, atitinkančios jos preliminarią nuomonę, pareikštą sprendime pradėti procedūrą.

(92) Pirma, Institucija atkreipia dėmesį, kad 2013 m. rašte dėl biudžeto (67) bendrovei IN leidžiama vykdyti ekonominę ir neekonominę veiklą, jei bus atskirtas šios veiklos finansavimas: ekonominė veikla turi būti vykdoma rinkos sąlygomis ir finansuojama klientų. Taigi, IN turi teisinę galimybę vienu metu vykdyti ir ekonominę, ir neekonominę veiklą.

(93) Antra, Institucijos nuomone, tai, kad tam tikrais atvejais IN, vykdydama veiklą, padeda valstybei užtikrinti bendrą Norvegijos reklamavimą ir šiuo požiūriu rinkai neteikia prekių ir paslaugų, nėra pakankamas pagrindas daryti išvadą, kad turizmo sektoriuje IN neteikia kitų ekonominių paslaugų.

(94) Trečia, Institucija sutinka, kad Norvegijos, kaip turistinės vietovės, reklamavimas nėra ekonominė veikla. Tačiau, pasinaudodama platforma, IN teikia įvairių rūšių paslaugas. IN siūlo bendro su Norvegija susijusio turinio, t. y. bendros informacijos apie šiaurės pašvaistę, orus, geografinius šalies ypatumus ir t. t., pateikimą rinkai ir reklamavimą, taip pat reklamuoja konkretų turizmo turinį, t. y. viešbučius, restoranus arba kitas įmones. Bendros informacijos apie Norvegiją pateikimas rinkai nėra ekonominė veikla, tačiau konkrečių turizmo įmonių reklamavimas – yra.

(95) Institucija negali sutikti su argumentu, kad interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų teikimas RTT ir TVVO nėra ekonominė veikla, nes galutinis šios veiklos tikslas – vykdyti neekonominę veiklą, t. y. bendrai reklamuoti Norvegiją kaip turistinę vietovę. Institucijos nuomone, nustatant, ar IN vykdo ekonominę veiklą, Norvegijos valdžios institucijų tikslas nėra svarbus. Institucija mano, kad privačių turizmo įmonių reklamavimas yra ekonominė veikla.

(96) Teismų praktikoje kai kuriose bylose pripažinta, kad „negalima atskirti prekės įsigijimo nuo vėlesnio jos panaudojimo, siekiant įvertinti šio įsigijimo pobūdį, ir kad įsigijimo pobūdį lemia vėlesnio nupirktos prekės panaudojimo ekonominis arba neekonominis pobūdis“ (68). Tačiau Institucija primena, kad IN teikiamų IT paslaugų gavėjai – RTT ir TVVO – šiomis paslaugomis taip naudojasi siekdami teikti ekonomines ir neekonomines paslaugas. RTT ir TVVO ne tik užtikrina bendrą atitinkamų jų geografinių vietovių reklamavimą turizmo tikslais, bet ir savo suinteresuotųjų subjektų ir klientų vardu vykdo konkrečią turizmo veiklą. Todėl Institucija daro išvadą, kad IN teikia ekonomines paslaugas.

(97) Ketvirta, Institucija, priešingai nei teigia Norvegijos valdžios institucijos (žr. 90 konstatuojamąją dalį), mano, kad norint reklamuoti Norvegiją kaip turistinę vietovę, nebūtina taip pat teikti interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų. Iš tiesų, IN sėkmingai skatino turizmą Norvegijoje dar iki 2013 m., nors tik nuo tada pagal glaudžios partnerystės sutartis siūlo šias internetines paslaugas. Institucija pabrėžia, kad Norvegijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kuriais remiantis būtų galima daryti išvadą, kad tuo atveju, jei minėtos internetinės paslaugos nebūtų teikiamos pasinaudojant svetaine visitnorway.com, IN pastangos skatinti turizmą šalyje būtų buvusios neveiksmingos. Todėl Institucija nesutinka, kad norint reklamuoti Norvegiją kaip turistinę vietovę taip pat būtina teikti interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas. Taigi Institucija nemano, kad šios paslaugos neatskiriamos.

(98) Penkta, Institucija primena, kad nustatant, ar paslauga yra ekonominė, svarbus kriterijus yra tai, ar nagrinėjamoje rinkoje vyksta konkurencija, t. y. ar yra kitų subjektų, siūlančių tokias pat arba pakeičiamas prekes ir paslaugas (69). Interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas taip pat teikia privatūs veiklos vykdytojai, pvz., skundo pateikėjas, todėl Institucija daro išvadą, kad šioje byloje ši sąlyga yra įvykdyta.

(99) Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo praktikoje yra pabrėžęs, kad ekonominė veikla paprastai vykdoma už atlygį (70). Skundo pateikėjas ir IN interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas teikia už atlygį, todėl Institucija mano, jog tai dar vienas pagrindas teigti, kad šios paslaugos turėtų būti laikomos ekonominėmis.

(100) Institucijos nuomone, tokią išvadą būtų galima daryti net ir tokiu atveju, jei IN neteiktų interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų kaip atskiros paslaugos; RTT ir TVVO svetaines integravus į svetainę visitnorway.com, RTT ir TVVO, naudodamosi šia platforma, gauna paslaugas, kurias anksčiau jos už tam tikrą atlygį pirkdavo iš privačių veiklos vykdytojų. Todėl nėra svarbu, ar šios paslaugos siūlomos tik RTT ir TVVO, o kitoms turistinių vietų valdymo įmonėms nesiūlomos.

(101) Taigi Institucija daro išvadą, kad IN, teikdama interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas, yra įmonė, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

1.2.2. Ekonominis pranašumas

(102) Kaip jau minėta, Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų teikimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į IN veiklą, kuria siekiama skatinti turizmą, prisidedant prie Norvegijos siekio sumažinti RTT ir TVVO skaičių ir padaryti turizmo sektorių veiksmingesnį. Institucija primena, kad EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje valstybės intervenciniai veiksmai neskirstomi pagal jų priežastis ar tikslus, o apibrėžiami pagal jų poveikį (71). Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra pareiškęs: „vadinasi, valstybės pagalbos sąvoka yra objektyvi; būtina patikrinti, ar taikant valstybės priemonę vienai arba daugiau konkrečių įmonių suteikiamas pranašumas“ (72). Taigi, siekiant nustatyti, ar įtariamomis priemonėmis suteikiamas pranašumas ir teikiama valstybės pagalba, Norvegijos naujos turizmo struktūros tikslai nėra svarbūs.

(103) Šioje byloje tai, ar buvo suteiktas pranašumas, priklauso nuo to, i) ar IN kryžmiškai subsidijavo savo ekonominę veiklą naudodama valstybės lėšas, gautas kaip atlygį už jos neekonominę veiklą, ir ii) ar už paslaugas, kurios buvo teikiamos RTT ir TVVO, IN reikalavo deramos kapitalo grąžos (pagrįsto pelno).

(104) Šie du aspektai bus įvertinti kituose dviejuose skirsniuose. Vertindama Institucija nustatys, ar kaina, kurią RTT ir TVVO turėjo mokėti už paslaugas, perkamas iš IN, buvo mažesnė už kainų lygį, kuris būtų nusistovėjęs konkurencinės rinkos sąlygomis (t. y. neturint įtakos rinkoje). Institucijos nuomone, tinkamas tokio konkurencinio lygio kriterijus yra kaina, kurios pakaktų ribinėms sąnaudoms, t. y. tiesiogiai priskiriamoms kintamoms sąnaudoms ir tam tikrai bendrųjų (pastoviųjų) sąnaudų daliai, padengti ir tinkamai kapitalo grąžai užtikrinti (73).

1.2.2.1. Interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų kryžminis subsidijavimas

(105) Jei įmonė vykdo ir ekonominę, ir neekonominę veiklą, turėtų būti įdiegta sąnaudų apskaitos sistema, kuria būtų užtikrinta, kad ekonominė veikla nebūtų subsidijuojama naudojant valstybės išteklius, skirtus tos įmonės neekonominei veiklai (74).

(106) Turėtų būti įdiegtos objektyvios ir skaidrios sąnaudų paskirstymo metodikos, kuriomis būtų užtikrinta, kad tos įmonės neekonominei veiklai skirti valstybės ištekliai nebūtų naudojami ekonominės veiklos ribinėms sąnaudoms padengti. Neįdiegus tokių metodikų, neekonominei veiklai skirtomis valstybės lėšomis gali būti suteiktas pranašumas ekonominei veiklai. Be to, vidaus apskaita turi būti tvarkoma taip, kad būtų galima nustatyti įvairių paslaugų sąnaudas ir pajamas (75).

(107) Taigi Institucija patikrins, ar IN įdiegė metodiką, kuria suteikiama galimybė jos ekonominės veiklos sąnaudas ir pajamas atskirti nuo neekonominės veiklos sąnaudų ir pajamų, kad būtų išvengta įvairios IN veiklos kryžminio subsidijavimo rizikos. Institucija įvertins IN apskaitą, susijusią su ekonominėmis paslaugomis, teiktomis RTT ir TVVO.

Sąnaudų paskirstymo metodika

(108) Kaip jau minėta, ekonominę ir neekonominę veiklą vykdanti valstybės įmonė privalo įdiegti apskaitos sistemas ir metodikas, kuriomis jai būtų suteikta galimybė visas ribines sąnaudas, patiriamas teikiant ekonominę paslaugą, priskirti sąskaitoms, skirtoms ekonominės veiklos apskaitai (76).

(109) Remdamasi IN pateikta informacija, Institucija padarė išvadą, kad bendrosios sąnaudos yra šios: i) naujos struktūros projekto plėtros sąnaudos, ii) bendrosios veiklos sąnaudos, t. y. priežiūra ir administravimas, svetainės administratoriaus pagalba ir t. t., ir iii) platformos techninio valdymo sąnaudos, t. y. sąnaudos, susijusios su IT konsultantais, metiniais programinės įrangos licencijų mokesčiais, priežiūros aparatine ir programine įranga ir t. t. (77)

(110) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad plėtros sąnaudos yra projekto valdymo, idėjos vystymo, techninės plėtros ir tobulinimo, bandymų ir konsultantų darbo, susijusio su svetainės visitnorway.com parengimu naujos struktūros projektui, sąnaudos. 2013 m. plėtros sąnaudos buvo apie 18 mln. NOK (78).

(111) Remiantis Norvegijos valdžios institucijų atsakymu dėl sprendimo pradėti procedūrą (79), platforma pagrįstoms ekonominėms paslaugoms teikti buvo skirta 4 mln. NOK. Remiantis pateikta informacija, atsižvelgiant į visiškai skaidrų sąnaudų padalijimą bendrajai ir konkrečiai rinkodarai (80), didžioji naujos struktūros veiklos ir techninių sąnaudų dalis (apie 89 %) yra susijusi su bendrąja Norvegijos rinkodara (neekonomine veikla). Taigi į IN veiklos modelį buvo įtraukta 4 mln. NOK plėtros sąnaudų, priskiriamų investicinėms sąnaudoms. Norvegijos valdžios institucijos pateikė informaciją, kuria patvirtinama, kad toks plėtros sąnaudų paskirstymas yra pagrįstas. Pirmiausia IN informavo Instituciją, kad, 2014 m. kovo 23 d.–2015 m. kovo 23 d. peržiūrėjus 15 766 redakcinius puslapius ir 19 000 sąrašų, apskaičiuota, kad 84,3 % visų puslapių peržiūrų buvo susijusios su bendrąja rinkodara, o 15,7 % visų puslapių peržiūrų – su veiklos sąrašais (81). Taigi didžioji plėtros sąnaudų dalis turėtų būti priskirta platforma pagrįstoms neekonominėms paslaugoms.

(112) Remdamasi pirmiau minėta informacija, Institucija atkreipia dėmesį, kad IN ekonominei veiklai priskirta plėtros sąnaudų procentinė dalis yra didesnė kaip 20 %, t. y. didesnė už faktinę su pirmiau nurodyto konkretaus turinio reklamavimu susijusių sąnaudų dalį. Todėl Institucija daro išvadą, kad 4 mln. NOK priskyrimas glaudžios partnerystės sutartimis pagrįstam veiklos modeliui yra pagrįstas ir pateisinamas.

(113) Tačiau skundo pateikėjas tvirtina, kad į plėtros sąnaudas taip pat turėtų būti įtraukta dalis sąnaudų, susijusių su pačios platformos kūrimu 2007 m.

(114) IN patvirtina, kad skaičiuojant sąnaudas šios sąnaudos nebuvo įtrauktos. IN tvirtina, kad platforma buvo sukurta dar prieš pasirašant glaudžios partnerystės sutartis ir kad RTT ir TVVO jau buvo sudariusios bendradarbiavimo sutartis ir mokėjo metinį partnerio mokestį, kuris buvo panaudotas kuriant platformą (82). Be to, pradinės sąnaudos nebuvo įtrauktos dėl to, kad jos nebuvo kapitalizuotos (83), kaip leidžiama pagal Norvegijos apskaitos standartus (NRS 19) (84). NRS 19 nustatyta susijusių tiesioginių sąnaudų apskaitos ir sąnaudų kapitalizavimo tvarka. Pagal šį standartą, nematerialusis turtas, t. y. fizinio pavidalo neturintis nepiniginis turtas, kurį ši bendrovė naudoja gamindama arba parduodama prekes ir paslaugas, neturi būti kapitalizuotas. Taigi, remiantis šiomis taisyklėmis, nebuvo kapitalizuotos jokios su svetaine visitnorway.com susijusios plėtros sąnaudos.

(115) Be to, Norvegijos valdžios institucijos aiškina, kad 2015 m. bus įdiegta nauja debesijos pagrindo TVVS platforma, skirta svetainei visitnorway.com. Dabartinė platforma su visu turiniu, programomis, programinės įrangos licencijomis ir t. t. veiks iki 2015 m. pabaigos, o tada bus pašalinta. Į naująją platformą bus perkeltas tik tekstas ir nuotraukos, o senoji platforma dėl rinkos techninės raidos taps bevertė. Todėl, IN teigimu, nėra jokio ekonominio pagrindo kapitalizuoti tokių IT projektų, kaip svetainė visitnorway.com.

(116) Institucija pritaria šiam argumentui, nes pagal Norvegijos apskaitos standartus leidžiama nekapitalizuoti tokių rūšių sąnaudų. Institucijos nuomone, kadangi visos Norvegijos įmonės turi teisę nekapitalizuoti tokių rūšių sąnaudų, net jei tai būtų galima laikyti pranašumu, toks pranašumas nebūtų atrankusis. Ši priemonė (galimybė nekapitalizuoti sąnaudų) gali būti taikoma visuose ekonomikos sektoriuose, visų rūšių įmonėse ir visų rūšių gamyboje. Todėl, jei patiriamos sąnaudos, kurioms taikoma NRS 19 taisyklė, tokia priemone nesuteikiamas nei atrankusis pranašumas, nei valstybės pagalba (85).

(117) Dėl 2013–2018 m. bendrųjų veiklos sąnaudų reikia pasakyti, kad IN, paskirstydama įvairias sąnaudas, taiko valandinių bendrųjų sąnaudų metodiką (86). Ši metodika pagrįsta pirmiau 73 punkte nurodytomis gairėmis, priimtomis 2011 m. ir nuo tada taikomomis. Pagal šią metodiką, paslaugų kaina grindžiama valandų skaičiumi, kurį darbuotojai skyrė šioms paslaugoms suteikti (87). Į IN valandines sąnaudas įeina tiesioginės personalo sąnaudos, susijusios su darbą atliekančiu asmeniu, ir pridėtinės sąnaudos, būtinos norint užtikrinti, kad tas asmuo galėtų atlikti savo darbą (88). Pridėtinėms sąnaudoms priskiriamos nuomos, biuro, telefono ryšio, valdymo ir bendros paslaugos, pvz., finansinės, IT, žmogiškųjų išteklių ir t. t. Nuo 2014 m. IN, siekdama užtikrinti, kad ir toliau būtų padengiamos visos sąnaudos, valandines sąnaudas kasmet padidina 3 % (89).

(118) Taikydama šią metodiką, IN užtikrina, kad atskiri projektai būtų finansuojami naudojant iš atskirų klientų gautą atlygį ir iš jo padengiant IN sąnaudas, patirtas teikiant paslaugas šiems klientams.

(119) Taigi, Institucijos nuomone, bent jau šioje byloje tokia metodika yra tinkama bendrųjų sąnaudų paskirstymo metodika.

(120) Institucija atkreipia dėmesį, kad atliekant bandomąjį tyrimą (2012–2013 m.) dviejų bandomųjų tyrimų sąskaitoms priskirtos valandinės sąnaudos buvo mažesnės už IN nustatytą standartinį bendrųjų sąnaudų valandinį įkainį (90). Tačiau šis mažesnis valandinis įkainis buvo kompensuotas laiku, kurį RTT ir TVVO skyrė turiniui, atsiliepimams ir pagalbai teikti kuriant naują struktūrą (91).

(121) Paskirstydama technines sąnaudas, IN taiko „vienos puslapio peržiūros įkainiu“ pagrįstą metodiką (92). Pagal šią metodiką, IN apskaičiuoja vienos puslapio peržiūros platformoje kainą, o tada – techninių sąnaudų dalį, kurią RTT ir (arba) TVVO turėtų sumokėti remdamosi joms tenkančia faktine puslapių peržiūrų dalimi. Institucijos nuomone, taikant tokią metodiką IN suteikiama galimybė tinkamai paskirstyti sąnaudas bendrosios rinkodaros ir komercinėms paslaugoms. IN veiklos plane numatyta, kad mokestis už ekonomines paslaugas, teikiamas RTT ir TVVO, pagal šią metodiką bus skaičiuojamas iki 2018 m.

(122) Taigi, Institucijos nuomone, yra įdiegta objektyvi ir skaidri sąnaudų paskirstymo metodika, IN suteikianti galimybę užtikrinti, kad su jos veikla susijusioms sąnaudoms (įskaitant ribines sąnaudas ir atitinkamą bendrųjų sąnaudų dalį) padengti būtų naudojamos tik pajamos, gautos vykdant ekonominę veiklą.

Apskaitos atskyrimas

(123) Vykdant oficialią tyrimo procedūrą, Norvegijos valdžios institucijos Institucijai pateikė papildomą informaciją apie IN apskaitos sistemą.

(124) Į IN metinių finansinių ataskaitų rinkinį įeina bendrovės konsoliduotosios finansinės ataskaitos, įskaitant pelno (nuostolio) ataskaitą, balansą ir paaiškinimus, kaip nustatyta Norvegijos apskaitos įstatyme. Šias ataskaitas patikrina išorės auditorius, jos patvirtinamos IN visuotiniame akcininkų susirinkime ir pateikiamos Norvegijos nacionaliniam verslo duomenų registrui. Šias konsoliduotąsias finansines ataskaitas galima padalyti į aštuonias atskiras antrines ataskaitas, skirtas kiekvienai IN vykdomos veiklos rūšiai ir (arba) programai (paskolos, lėšos, projektai ir t. t.). Į šias antrines ataskaitas įeina atskiros pelno ir nuostolio ataskaitos ir balansai.

(125) Svetainė visitnorway.com įtraukiama į projektinės veiklos ataskaitas. Be to, IN paaiškino, kad kiekvienam atskiram projektui, pvz., visitnorway.com, rengiamos specialios antrinės ataskaitos. Pirmiausia projektams suteikiami atskiri su komercine išorine veikla susiję projektų numeriai (93). Taip užtikrinama, kad būtų galima tinkamai grupuoti ir paskirstyti visas IN veiklos pajamas ir sąnaudas.

(126) Svetainei visitnorway.com yra skirtos keturios projektinės ataskaitos, kurias naudodama IN padalija visas su platformos valdymu susijusias sąnaudas ir pajamas (94). Šios keturios projektinės antrinės ataskaitos yra: i) redagavimo veiklos sąnaudos (išorės konsultantai), ii) atnaujinimo ir priežiūros paslaugos (išorės konsultantai), iii) techninės veiklos išorinės paslaugos ir iv) su nauja struktūra susijusios išorinės paslaugos (95). Šios su glaudžios partnerystės sutartimis susijusios sąnaudos ir pajamos kodifikuojamos naudojant naujos struktūros išorinių paslaugų projekto ataskaitą (96).

(127) Į šias keturias projektines antrines ataskaitas įtraukiamos visos platformos visitnorway.com sąnaudos ir pajamos. Ekonominių ir neekonominių paslaugų sąnaudos ir pajamos aiškiai atskiriamos, tačiau kodifikuojamos bendrai. Institucija nenustatė jokių požymių, kad sąnaudos arba pajamos būtų netinkamai nurodomos kaip ekonominės arba neekonominės. Todėl galima daryti išvadą, kad apskaita formaliai neatskirta, tačiau įvairių rūšių paslaugų sąnaudas ir pajamas vis vien galima aiškiai atskirti.

(128) Atliekant oficialią tyrimo procedūrą (97), IN įsipareigojo padidinti savo apskaitos sistemos skaidrumą, susijusį su ekonomine veikla turizmo sektoriuje, ir nuo 2014 m. sausio 1 d. tvarkyti išsamesnę apskaitą.

(129) Siekdama užtikrinti didesnį savo dabartinės apskaitos sistemos skaidrumą, IN peržiūrės šias keturias jau naudojamas visitnorway.com projektinės ataskaitos antrines ataskaitas. Kiekvienoje iš šių keturių ataskaitų nurodomos sąnaudos ir pajamos bus papildomai padalytos ekonominei ir neekonominei veiklai. Taigi nuo 2014 m. sausio mėn. apskaita bus formaliai atskirta.

(130) Institucijos nuomone, tikslaus ir formalaus apskaitos atskyrimo nuo 2014 m. sausio 1 d. pakaks tam, kad būtų išvengta pagal glaudžios partnerystės sutartis teikiamų ekonominių paslaugų kryžminio subsidijavimo. Institucija atkreipia dėmesį, kad iki 2014 m. IN ekonomines paslaugas teikė tik bandomųjų projektų klientams, o nuo 2014 m. sausio 1 d. IN bandomųjų projektų klientams paslaugas siūlė tokiomis pat kainomis, kokios buvo taikomos pagal kitas glaudžios partnerystės sutartis.

(131) Institucija pabrėžia, jog tai, kad iš tikrųjų galima rengti aštuonias atskiras ataskaitas, rodo, kad dabartinė apskaita jau yra pakankamai skaidri. Taigi Institucija mano, kad iki šios dienos IN įdiegta apskaitos sistema suteikia galimybę pakankamai tiksliai atskirti ekonominių ir neekonominių paslaugų sąnaudas, nors formaliai ekonominių ir neekonominių paslaugų apskaita nėra atskirta.

(132) Galiausiai Institucija atkreipia dėmesį į Norvegijos valdžios institucijų pateiktą pasiūlymą ir daro išvadą, kad dabartinė apskaitos sistema jau suteikia galimybę atskirti svetainėje visitnorway.com teikiamų ekonominių ir neekonominių paslaugų sąnaudas ir pajamas ir kad nėra jokių įrodymų, kad naudojant neekonominei veiklai skirtas lėšas būtų kryžmiškai subsidijuojama ekonominė veikla.

1.2.2.2. Įtariamas pelno praradimas

(133) Valstybės įmonės rinkoje privalo elgtis taip pat, kaip eiliniai ekonominės veiklos vykdytojai (98). Jei galima tikėtis, kad privatus investuotojas elgsis taip pat, t. y. jei valstybės įmonė vykdo veiklą laikydamasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, nesuteikiama jokio pranašumo, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje (99).

(134) Įmonės savininkui arba investuotojui paprastai reikės, kad jo investicija duotų grąžos, kurią galėtų investuoti į komercinę įmonę (100). Toks pelningumo lūkestis yra susijęs su normaliomis numatomomis įmonės veiklos sąnaudomis. Taigi, jei valstybės įmonė padengia sąnaudas (kintamąsias sąnaudas ir atitinkamą bendrųjų sąnaudų dalį) ir gauna deramą kapitalo investicijų grąžą, jokio pranašumo valstybės ištekliais nesuteikiama (101).

(135) Gamybos gairėse Institucija jau yra nurodžiusi: „[j]ei valstybės įmonės gaunamos grąžos norma yra nepakankama, ELPA priežiūros institucija gali manyti, kad tokia padėtis turi pagalbos požymių, kuriuos reikėtų išnagrinėti pagal 61 straipsnį. Tokiomis aplinkybėmis valstybės įmonė savo kapitalą iš tikrųjų gauna pigiau nei rinkos kaina, o tai reiškia, kad ji yra subsidijuojama.“ (102)

(136) Vis dėlto Institucija taip pat primena, kad pagal tas pačias gaires investuotojas turi didelę apsisprendimo laisvę ir kad „pasinaudojant šia didele apsisprendimo laisve investuotojo priimamas sprendimas negali būti laikomas susijusiu su valstybės pagalba“. Vadinasi, „[t]ik tuo atveju, jei nėra objektyvių priežasčių pagrįstai tikėtis, kad investavus bus gauta derama grąžos norma, kuri būtų priimtina privačiam investuotojui į panašią privačią įmonę, vykdančią veiklą įprastomis rinkos sąlygomis, laikoma, kad teikiama valstybės pagalba, net jei ji visa arba jos dalis finansuojama valstybės lėšomis“ (103).

(137) Taigi Institucija įvertino IN kainodaros politiką, susijusią su ekonominėmis paslaugomis, teiktomis pagal bandomuosius projektus ir glaudžios partnerystės sutartis pasinaudojant platforma visitnorway.com. Vertinant siekta nustatyti, ar pagal IN veiklos modelį, taikomą IT paslaugoms, teikiamoms naudojantis naujos struktūros svetaine visitnorway.com (t. y. pagal glaudžios partnerystės sutartis), tikėtasi pagrįsto pelno.

(138) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino (104), kad pagal IN kainodaros politiką užtikrinama, kad būtų padengtos visos susijusios sąnaudos ir kad vykdant ekonominę veiklą būtų gautas pagrįstas pelnas (105). NET jei, jų nuomone, IN veikla šiame sektoriuje nebūtų ekonominė, komercinės sutartys sudaromos taip, kad būtų padengtos visos sąnaudos ir kad IN gautų pelno.

(139) Norvegijos valdžios institucijos, siekdamos įrodyti, kad interneto infrastruktūros ir susijusių paslaugų, teikiamų RTT ir TVVO, kainos yra pakankamos, kad būtų gauta pagrįsta grąža, remdamosi pirmiau aprašyta sąnaudų paskirstymo metodika (žr. 108–122 konstatuojamąsias dalis), paaiškino įgyvendinant bandomuosius projektus ir sudarant glaudžios partnerystės sutartis taikytą kainodaros modelį.

(140) Šis pelningumas vertinamas ne visos svetainės visitnorway.com atžvilgiu (106), o remiantis ekonominės veiklos (ekonominių paslaugų, pagal glaudžios partnerystės ir standartines sutartis teikiamų RTT ir TVVO) pelningumu. IN pradiniame veiklos plane, susijusiame su nauja struktūra, numatytos pajamos už paslaugas, teikiamas RTT ir TVVO pagal dviejų rūšių sutartis – i) glaudžios partnerystės sutartis ir ii) standartines sutartis.

(141) Išsamiai įvertinus pateiktą informaciją, nerasta jokių įrodymų, kad pagal komercines sutartis, įskaitant glaudžios partnerystės sutartis, IN nesiekia gauti pagrįsto pelno. Priešingai – yra įrodymų, kad 2013–2018 m. IN iš tikrųjų tikėjosi gauti pelno iš šios ekonominės veiklos. IN Institucijai pateikė pagal komercines sutartis numatomomis sąnaudomis ir pajamomis pagrįstą verslo planą, pagal kurį, taikant 7 % diskonto normą, gaunama teigiama grynoji dabartinė vertė (107). Konkrečiai kalbant, pagal IN veiklos modelį numatoma gauti […–… proc.] grynąjį pelną (108).

(142) Vykdant oficialią procedūrą, IN taip pat paaiškino (109), kad ji pereina prie naujos debesijos pagrindo turistinių vietų valdymo sistemos (TVVS) ir kad […].

(143) Institucija atkreipia dėmesį, kad viešojo ir privataus veiklos vykdytojo elgesys turi būti lyginamas pagal tai, kokio požiūrio investuodamas arba rengdamas veiklos planą būtų laikęsis privatus investuotojas, „atsižvelgiant į turimą informaciją ir tuo metu numatomą raidą“ (110). Todėl svetainės visitnorway.com pakeitimai, padaryti jau parengus naujos struktūros veiklos modelio projektą, valstybės pagalbos vertinimo požiūriu nėra svarbūs. Svarbu tai, ar pagal pradinį veiklos modelį siekta gauti pelno už paslaugas, teikiamas RTT ir TVVO.

(144) Analizuodamos du bandomuosius projektus, įgyvendintus „Pilot ALFA“ etapu, Norvegijos valdžios institucijos pabrėžė, kad projektais „VisitSørlandet“ ir „VisitTrondheim“ labai prisidėta prie modelio tobulinimo ir kad šiems projektams skirta daug laiko. IN atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą 6 priede (111) pateiktas konkretus su naujos visitnorway.com struktūros planavimu susijusių papildomų darbų, kurie buvo atlikti 2013 m. įgyvendinant bandomuosius projektus, sąrašas. Iš šių papildomų darbų, kuriuos atliko bandomieji klientai, IN nurodo: i) vertinimą, koks turinys turėtų būti paliktas platformoje; ii) esamų sprendimų saitų keitimo, kad paieškos sistema nerengtų reitingų remdamasi esamu turiniu, planavimą; iii) pagrindinės struktūros, titulinių ir kitų puslapių ir aplankų struktūros, skirtų turiniui, kuris nėra nuosavi puslapiai, ir t. t. kūrimą ir (arba) vertinimą.

(145) Todėl bandomųjų projektų pelningumo negalima vertinti atskirai – turi būti vertinamas ilgalaikio projekto pelningumas. Svarbu ne tai, ar artimiausiu laikotarpiu IN gautų pelno įgyvendindama bandomuosius projektus, bet tai, ar remiantis nauja struktūra ir glaudžios partnerystės sutartimis būtų užtikrintas ilgalaikis pelningumas (112). Atsižvelgdamos į bandomųjų projektų pobūdį, valstybės arba privačios įmonės bandomuosius projektus įgyvendina ne tikėdamosi iš karto gauti pelno, o siekdamos įvertinti ekonominį ir verslo pagrindą (113). Teismų praktikoje pripažįstama, jog tai, kad valstybė praranda pelną, dar nereiškia, kad teikiama valstybės pagalba. Remdamasi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (114) ir Komisijos praktika (115), Institucija mano, kad kainų sumažinimas nėra valstybės pagalba, jei jis objektyviai pagrindžiamas ekonominiais motyvais.

(146) Be to, Institucija atkreipia dėmesį, kad nuo 2014 m. minėtų dviejų bandomųjų projektų klientams pagal glaudžios partnerystės sutartis siūlyta tokia pat kainodaros struktūra, kaip ir kitoms RTT ir TVVO (116). Taip paaiškinamas skundo pateikėjo minėtas kainos padidinimas pagal naujas glaudžios partnerystės sutartis, palyginti su senosiomis glaudžios partnerystės sutartimis. Pagal partnerystės sutartis, kurios buvo pasirašomos nuo 2014 m., išties buvo nustatyti didesni mokesčiai už tuos, kokių reikalauta įgyvendinant bandomuosius projektus (žr. 44 konstatuojamąją dalį) (117).

(147) Iš Institucijai perduotų duomenų (118) matyti, kad vidutinis pelnas, kurį iš pradžių numatyta gauti 2013–2018 m. pagal glaudžios partnerystės sutartis ([…–… proc.]), atitinka maržą, kurią gauna privatūs veiklos vykdytojai, teikiantys internetines paslaugas RTT ir TVVO (119).

(148) Pateikdama atsakymą dėl sprendimo pradėti procedūrą, IN paaiškino (120), kad nors ji ir nežino savo konkurentų kainodaros modelių, ji surinko viešai skelbiamas didžiausių interneto svetainių kūrimo įmonių, teikiančių paslaugas RTT ir TVVO, metines finansines ataskaitas. IN teigimu, privačių veiklos vykdytojų, teikiančių internetines paslaugas RTT ir TVVO, vidutinė pelno marža yra […] (121). Todėl IN tvirtina, kad jos numatoma […–… proc.] pelno marža atitinka rinkoje gaunamas maržas (122).

(149) Institucija primena, kad, remiantis teismų praktika, kaip įrodymas, kad valstybės pagalba neteikiama, gali būti naudojama vidutinė sektoriaus grąžos norma (123). Kadangi […] proc. pelno marža būtų priimtina interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas teikiančiam rinkos investuotojui, Institucija mano, kad IN veiklos modelis atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą.

(150) Galiausiai IN pateikė informacijos (124), susijusios su skundo pateikėjo argumentu, kad svetainė visitnorway.com yra savaime vertinga kaip prekės ženklas ir kaip domenas (tai viena labiausiai lankomų Norvegijos turizmo platformų), o į tai nebuvo atsižvelgta. Institucija supranta, kad skundo pateikėjo argumentas reiškia, jog dėl to, kad prekės ženklas visitnorway.com turi ekonominę vertę, RTT ir TVVO turėtų mokėti netiesioginį mokestį už šio prekės ženklo naudojimą.

(151) IN nuomone, ši vertė yra nedidelė. Savo išvadai patvirtinti IN pasamdė išorės konsultantą NetNames, ir šis apskaičiavo, kad domeno vertė yra 20 000 USD (125). Tokia domeno vertė paskaičiuota palyginimo su kitais panašiais domenais principu. Atsižvelgdamas į svetainės visitnorway.com sąnaudas, išorės konsultantas patvirtino IN išvadas, kad domeno vertė yra nedidelė. Institucija neturi pagrindo abejoti šia išvada.

(152) Taigi, Institucija mano, kad IN pasielgė teisingai RTT ir TVVO nenustatydama papildomo mokesčio už prekės ženklo visitnorway.com naudojimą.

(153) Todėl Institucija daro išvadą, kad IN komercinės sutartys, įskaitant glaudžios partnerystės sutartis, sudarytos tikintis pelno ilgalaikėje perspektyvoje ir laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo.

1.2.3. Išvada

(154) Institucija daro išvadą, kad IN, teikdama interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas RTT ir TVVO, taiko tinkamą sąnaudų paskirstymo metodiką ir apskaitos sistemą, kuria suteikiama galimybė tiksliai nustatyti su šiomis paslaugomis susijusias sąnaudas ir pajamas.

(155) Taip pat nustatyta, kad IN neprarado pelno už šias paslaugas. IN veiksmai atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą.

(156) Todėl Institucija daro išvadą, kad IN, pagal glaudžios partnerystės sutartis teikdama interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas RTT ir TVVO, negavo valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

1.2.4. Įtariama valstybės pagalba RTT ir TVVO

1.2.5. Ar RTT ir TVVO gali būti laikomos įmonėmis

(157) Kaip jau paaiškinta 87 konstatuojamojoje dalyje, EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis taikoma tik tuo atveju, jei valstybės pagalbos gavėjai yra įmonės.

(158) Kaip jau nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, Institucija atkreipia dėmesį, kad RTT ir TVVO įsteigtos ne tam, kad jos pačios arba jų akcininkai gautų kuo didesnį pelną, o tam, kad būtų plečiama ir skatinama jų akcininkų ir klientų verslo veikla.

(159) Tačiau Institucija primena, kad valstybės pagalbos taisyklės taikomos nepaisant to, ar subjektas įsteigtas siekiant gauti pelno. Remiantis teismų praktika, ne pelno subjektai taip pat gali rinkoje siūlyti prekes ir paslaugas (126). Tokiu atveju ne pelno paslaugų teikėjams taip pat taikomos valstybės pagalbos taisyklės.

(160) Institucijos nuomone, RTT ir TVVO, panašiai kaip ir IN, teikia ekonomines ir neekonomines paslaugas. Konkrečių turizmo paslaugų reklamavimas yra ekonominė veikla; žr. 28 konstatuojamąją dalį. Todėl, kiek tai susiję su tokiomis paslaugomis, šie subjektai laikomi įmonėmis.

1.2.6. Pranašumo suteikimas RTT ir TVVO

(161) IN įrodė, kad, nors ji ir yra ne pelno organizacija, glaudžios partnerystės sutartys pasirašomos tikintis ilgalaikėje perspektyvoje gauti pagrįstą pelną. Pagal IN kainodaros modelį numatoma […–… proc.] grąža (žr. 1.2.2.2 punktą). Iš IN pateiktų duomenų matyti, kad numatytas pelningumas iš tikrųjų buvo pasiektas. Remiantis šiais duomenimis, iš IN investicijos į naują svetainės visitnorway.com struktūrą 2013 m. gauta pelno. 2014 ir 2015 m. numatomas neigiamas pelningumas, o 2016–2018 m. tikimasi gauti pagrįstą pelną. Vidutinis pelnas atitinka privataus veiklos vykdytojo, teikiančio internetines paslaugas RTT ir TVVO, pelną (127).

(162) Todėl Institucija daro išvadą, kad RTT ir (arba) TVVO, mažesnėmis nei rinkos kainomis gaudamos interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas, neįgijo pranašumo.

(163) Be to, priešingai, nei teigia skundo pateikėjas (žr. 54 ir 65 konstatuojamąsias dalis), Institucija įsitikino, kad regioninėms turizmo taryboms ir turistinių vietų valdymo organizacijoms, kurios pereina pas IN, nemokamų vertimo paslaugų neteikiama.

(164) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad glaudžios partnerystės sutartis sudarę partneriai negauna nemokamų vertimo paslaugų ir kad iš tikrųjų padėtis yra priešinga – šiems partneriams teikiama vertimo pagalba yra mažesnė už pagalbą, teikiamą glaudžios partnerystės sutarčių nesudariusiems partneriams, t. y. RTT ir TVVO, kurios nepersikėlė į svetainę visitnorway.com; žr. 77 konstatuojamąją dalį.

(165) Remdamasi pirmiau išdėstytais motyvais, Institucija daro išvadą, kad įtariama saistomoji sąlyga – pasirašyti glaudžios partnerystės sutartis – netaikoma.

1.2.7. Išvada

(166) Remdamasi šiais motyvais, Institucija daro išvadą, kad RTT ir TVVO, iš IN gaudamos interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas, negavo valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2. IŠVADA

(167) Kadangi Institucija nusprendė, kad IN arba RTT ir TVVO neįgijo pranašumo, nebūtina įvertinti, ar buvo įvykdytos kitos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1. Innovation Norway, kryžmiškai subsidijuodama turizmo sektoriuje savo teikiamas interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas valstybės lėšomis, gautomis turizmo sektoriuje jos teikiamoms neekonominėms paslaugoms, t. y. bendram Norvegijos, kaip turistinės vietovės, reklamavimui, kompensuoti, negavo valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Innovation Norway taikė sąnaudų paskirstymo ir apskaitos metodiką, suteikiančią jai galimybę tinkamai nustatyti sąnaudas ir pajamas, susijusias su jos interneto infrastruktūros ir susijusiomis paslaugomis.

2. Innovation Norway, prarasdama pelną tuo metu, kai regioninėms turizmo taryboms ir turistinių vietų valdymo organizacijoms teikė interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas, negavo valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Regioninės turizmo tarybos ir turistinių vietų valdymo organizacijos, mažesnėmis nei konkurencinės rinkos kainomis gaudamos interneto infrastruktūros ir susijusias paslaugas, negavo valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

4 straipsnis

Šis sprendimas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 4 d. ELPA priežiūros institucijos vardu Sven Erik SVEDMAN Pirmininkas Helga JÓNSDÓTTIR Kolegijos narė

(1) Dokumentas Nr. 678002 ir dokumentų Nr. 678003–678007, 678010–678013 ir 678017 priedai.

(2) 2013 m. spalio mėn. pradinis skundo pateikėjas – įmonė tellUs IT AS – susijungė su įmone New Mind ir šių dviejų įmonių pagrindu buvo įsteigta įmonė New Mind | tellUs. Žr. www.newmind.co.uk.

(3) Paskelbta OL C 334, 2014 9 25, p. 8 ir EEE priedo Nr. 53, 2014 9 25, p 1.

(4) Dokumentas Nr. 720775 su 12 priedų (dokumentai Nr. 720776–720788).

(5) Dokumentas Nr. 726058.

(6) Dokumentas Nr. 725167.

(7) Dokumentas Nr. 725174.

(8) Dokumentai Nr. 730559, 730560 ir 730561.

(9) Institucija iš skundo pateikėjo ir IN gavo keletą e. laiškų su papildoma informacija. TellUs2015 m. sausio 1 d. atsiuntė e. laišką (dokumentas Nr. 734800). IN atsiuntė keletą e. laiškų: dokumentą Nr. 742759 (2015 m. sausio 16 d. e. laiškas), Nr. 744264 (2015 m. vasario 5 d. e. laiškas), Nr. 753927 (2015 m. balandžio 14 d. e. laiškas), Nr. 754218 (2015 m. balandžio 17 d. e. laiškas), Nr. 757843 (2015 m. gegužės 20 d. e. laiškas) ir Nr. 758656 (2015 m. gegužės 29 d. e. laiškas) ir 2015 m. balandžio 16 d. surengė telefoninę konferenciją su IN.

(10) Konkrečiai kalbant, 2013 m. svetainėje visitnorway.com apsilankė 22,5 mln. lankytojų, jos tinklalapiai peržiūrėti 50 mln. kartų, o 2014 m. sulaukta 21,3 mln. lankytojų, tinklalapiai peržiūrėti 50,3 mln. kartų. Žr. informaciją, skelbiamą adresu http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom ir dokumente Nr. 758656.

(11) Norvegiškai – Regionalt selskap.

(12) Norvegiškai – Destinasjonsselskap.

(13) Šių paslaugų aprašą Institucija pateiks 2.2 ir 2.3 punktuose.

(14) LOV-2003-12-19-130 (norvegiškai – „Lov om Innovasjon Norge“), skelbiama adresu http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

(15) Įstatymo dėl IN 2 skirsnis.

(16) Šiuo metu IN vykdomas funkcijas anksčiau iš esmės vykdė keturios organizacijos pirmtakės: Norvegijos pramonės ir regioninės plėtros fondas (SND), Vyriausybinis išradėjų konsultavimo biuras (SVO), Norvegijos turizmo taryba (NTC) ir Norvegijos eksporto taryba (NEC). Norvegiškai – Statens nærings- og distriktsutviklingsfond, Statens Veiledningskontor for Oppfinnere, Norges Turistråd ir Norges Eksportråd. 2004 m. šių keturių institucijų veikla buvo nutraukta, jos susijungė ir jų pagrindu įsteigta IN.

(17) 2013 m. spalio 28 d. IN raštas (dokumentas Nr. 688213).

(18) 2013 m. spalio 28 d. IN raštas (dokumentas Nr. 688213).

(19) Žr. „Vyriausybės turizmo strategija. Norvegija, kaip turistinė vietovė. Nacionalinė turizmo sektoriaus strategija“. Norvegijos prekybos ir pramonės ministerija. 2012 m. balandžio 10 d., p. 44. Šis dokumentas Institucijai perduotas kaip 2013 m. spalio 28 d. IN rašto (dokumentas Nr. 688213) 4 priedas (dokumentas Nr. 688216).

(20) Ten pat.

(21) Pavyzdžiui, Visit Trondheim AS (RTT) veiklos apraše nurodyta, kad įmonė nesiekia tiesioginės ekonominės naudos akcininkams (laisvas vertimas). Norvegiškai – „Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte“ (kursyvu pažymėta autoriaus). Žr. Juridinių asmenų centriniame koordinavimo registre – viename iš Brønnøysund registrų – viešai skelbiamą informaciją. Nuoroda skelbiama adresu http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

Dėl Visit Sørlandet AS (TVVO) nurodyta, kad šios įmonės veikla nesiekiama gauti pelno jos akcininkams. Tekstas norvegų kalba: „Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet. Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte . Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap“ (kursyvu pažymėta autoriaus). Žr. Juridinių asmenų centriniame koordinavimo registre – viename iš Brønnøysund registrų – viešai skelbiamą informaciją (http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282).

(22) Ši sistema apibrėžiama taip: „[s]istema, kuria, pasinaudojant įvairiais kanalais ir platformomis, komplektuojamas ir platinamas išsamus turizmo paslaugų rinkinys, paprastai skirta konkrečiam regionui ir tame regione padedanti organizuoti turistinių vietų valdymą. Siekiant valdyti turistinę vietą ir ją pristatyti kaip vientisą objektą, turistinių vietų valdymo sistemoje mėginama taikyti į klientą orientuotą požiūrį, paprastai pateikiant išsamią informaciją apie turistinę vietą, suteikiant galimybę tikruoju laiku pateikti užsakymus, naudotis turistinių vietų valdymo priemonėmis ir daug dėmesio skiriant mažiesiems ir nepriklausomiems turizmo paslaugų teikėjams remti.“ TVVS apibrėžtis pateikta http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

(23) Turistinių vietų valdymo įmonių (TVVĮ) sąvoka – tai turizmo sektoriuje vartojamas terminas profesionalias paslaugas teikiančioms įmonėms, siūlančioms pasinaudoti vietos žiniomis, profesine patirtimi ir ištekliais ir besispecializuojančioms renginių, užsiėmimų, kelionių, vežimo ir kitos veiklos planavimo ir vykdymo srityje, apibūdinti. Plačiąja prasme šis terminas reiškia profesionalias kelionių pardavimo paslaugas teikiančias įmones.

(24) 2013 m. gruodžio 20 d. IN raštas (dokumentas Nr. 694258). 1903 m. buvo įsteigta Nacionalinė turizmo asociacija – turizmo sektoriaus jungtinė valstybės, savivaldybių ir privačių suinteresuotųjų šalių institucija, vykdžiusi veiklą iki 1984 m. Nuo to laiko Nacionalinės turimo asociacijos rinkodaros veiklą tęsė fondas NORTRA, 1999 m. savo pavadinimą pakeitęs į NTC. Sujungus šias dvi institucijas, nuo 2004 m. NTC funkcijas perėmė IN. Daugiau informacijos apie institucijas, kurioms paprastai buvo patikima reklamuoti Norvegiją kaip atostogų metu aplankytiną turistinę vietovę, taip pat pateikta 2013 m. gruodžio 20 d. IN rašte (dokumentas Nr. 694258).

(25) Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. P. 14. Skelbiama adresu https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf.

Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Skelbiama adresu https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf.

Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Skelbiama adresu http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf.

(26) Žr. „Vyriausybės turizmo strategija. Vertinga patirtis. Nacionalinė turizmo sektoriaus strategija“. Norvegijos Prekybos ir pramonės ministerija. 2007 m. gruodžio 18 d.2013 m. spalio 28 d. IN rašto (dokumentas Nr. 688213) 1 priedas (dokumentas Nr. 688214).

(27) Ten pat, 7.5 paantraštė. „Visitnorway.com“, p. 68.

(28) Žr. „Vyriausybės turizmo strategija. Norvegija, kaip turistinė vietovė. Nacionalinė turizmo sektoriaus strategija“. Norvegijos prekybos ir pramonės ministerija. 2012 m. balandžio 10 d.2013 m. spalio 28 d. IN rašto (dokumentas Nr. 688213) 4 priedas (dokumentas Nr. 688216). Skelbiama adresu https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf.

(29) Daugiau informacijos pateikta Prekybos, pramonės ir žuvininkystės ministerijos parengtame naujos turizmo struktūros plano projekte (1.2 versija, 2013 m. birželio 20 d.): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf.

(30) Žr. 25 išnašą.

(31) 2014 m. rašte dėl biudžeto teigiama: „Innovation Norway“ privalo toliau tobulinti nacionalinį turizmo portalą, veikiantį žiniatinklio svetainėje „visitnorway.com“ […]“.

(32) 2013 m. spalio 28 d. IN raštas (dokumentas Nr. 688213).

(33) 2013 m. spalio 28 d. IN raštas (dokumentas Nr. 688213).

(34) Kitaip nei IN duomenų bazės paslaugos, šis įmonės New Mind | tellUs sprendimas siūlomas visoms turizmo sektoriaus įmonėms (ne tik RTT ir TVVO), naudojant šį sprendimą, į duomenų bazę įvesta informacija vienu metu išplatinama įvairiems žiniasklaidos kanalams.

(35) Pateikdama atsakymą dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775), IN paaiškino, kad IN visoms RTT ir TVVO siūlo sudaryti tokią pat sutartį (naudojama pavyzdinė sutartis, jos kopija buvo perduota Institucijai). Tačiau dėl IN nustatytų apribojimų kelios RTT ir TVVO nėra suinteresuotos pasirašyti glaudžios partnerystės sutarčių. Pavyzdžiui: i) daugelio TVVO nuomone, jų regioną pristatant bendroje nacionalinėje sistemoje visitnorway.com, susilpnėja ryšys su TVVO; ii) kilus interesų konfliktui arba turiniui neatitinkant svetainės visitnorway.com profilio, IN redaktorius gali pašalinti turinį, kurį šios svetainės tinklalapyje paskelbė glaudžios partnerystės sutartį sudaręs subjektas, arba jį pakeisti; iii) pašalinusi savo svetainę, TVVO netenka savo domeno vardo ir t. t.

(36) Ši RTT 2010 m. įsteigta kaip regioninė įmonė, skirta Rytų Agderio ir Vakarų Agderio apskritims aptarnauti. Ši įmonė nuosavybės teise priklausė apskrities ir vietos valdžios institucijoms bei kelioms privačioms įmonėms, kaip antai Color Line, Fjord Line, Amusement Park ir t. t. Žr. „Vyriausybės turizmo strategija. Norvegija, kaip turistinė vietovė. Nacionalinė turizmo sektoriaus strategija“. Žr. 19 išnašą. Daugiau informacijos apie šią įmonę pateikta Juridinių asmenų centriniame koordinavimo registre – viename iš Brønnøysund registrų, skelbiamame adresu http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

(37) Įmonė Visit Trondheim AS įsteigta 1989 m., siekiant vystyti Trondheimo turizmo sektorių. Jos akcininkai: Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) ir kiti (73,11 %).

Įmonės veikos apraše nurodyta: „„Visit Trondheim“ yra organizacijų, institucijų, įmonių ir Vyriausybinių institucijų, turinčių interesų, susijusių su Trondheimo turizmo sektoriumi ir Trondheimo regionu, turistinių vietų valdymo įmonė. Kelionės tikslo vietų vystymas koordinuojamas su bendruomenių, verslo ir turizmo vystymu. „Visit Trondheim“ nustato ir teikia prieglobos paslaugas ir vykdo profilinę rinkodarą, taip pat parduoda produktus, susijusius su Trondheimu ir Trondheimo regionu, kaip turistine, konferencijų, kultūrine ir renginių vietove, pristato šiuos produktus rinkai ir juos vysto. „Visit Trondheim“ užtikrina, kad visi dalyvaujantys subjektai kryptingai derintų veiksmus siekdami, kad Trondheimas taptų pageidaujama kelionės tikslo vieta, taip pat įgyvendintų savo plataus užmojo tikslus, susijusius su patrauklumu ir reputacija. Įmonė nesiekia tiesioginės ekonominės naudos savo savininkams. Likvidavus įmonę, visas gautas pelnas bus skirtas įmonės tikslams įgyvendinti“ (laisvas vertimas). Daugiau informacijos apie šią įmonę pateikta Juridinių asmenų centriniame koordinavimo registre – viename iš Brønnøysund registrų: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

(38) URL – universalusis adresas (angl. Uniform Resource Locator). URL adresas yra tam tikro formato teksto eilutė, naudojama interneto naršyklėse, el. pašto programose ir kitoje programinėje įrangoje tinklo ištekliui identifikuoti internete.

(39) 2013 m. spalio 28 d. IN raštas (dokumentas Nr. 688213).

(40) Antrasis 2013 m. spalio 28 d. IN raštas (dokumentas Nr. 688215). Taip pat žr. IN atsakymą dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775).

(41) 2 paveiksle tai nurodyta žodžiais „Susijusi su TVVO“.

(42) 2 paveiksle tai nurodyta žodžiais „Nauja struktūra“.

(43) 2 paveiksle tai nurodyta žodžiais „Standartinis pristatymas“.

(44) 2 paveiksle tai nurodyta žodžiais „Bendroji rinkodara“.

(45) Skundo pateikėjas teigia: „iki šiol IT platformos infrastruktūros paslaugų siūlymas turizmo sektoriui nepriklausė IN veiklos sričiai“. Skundas (dokumentas Nr. 678002), p. 8.

(46) 2003 m. liepos 24 d. Sprendime Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ES:C:2003:415, Teisingumo Teismas pareiškė, kad kompensacija už paslaugas, atitinkančias sprendimo 89–93 punktuose nustatytus keturis kriterijus, nėra valstybės pagalba.

(47) Išsamesnė informacija apie skundo pateikėją pateikta 2 konstatuojamojoje dalyje minėtame sprendime pradėti procedūrą.

(48) 2013 m. lapkričio 15 d. e. laiškas (dokumentas Nr. 690346).

(49) Išsamesnė informacija pateikta sprendimo pradėti procedūrą 61 ir 62 konstatuojamosiose dalyse.

(50) Išsamesnė informacija pateikta sprendimo pradėti procedūrą 115–126 konstatuojamosiose dalyse.

(51) Išsamesnė informacija apie Institucijos išdėstytą suderinamumo pagrindimą pateikta sprendimo pradėti procedūrą 129–137 konstatuojamosiose dalyse.

(52) Skundo pateikėjo pateikta papildoma informacija (2015 m. sausio 13 d. skundo pateikėjo e. laiškas (dokumentas Nr. 734800).

(53) IN atsakymas dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775).

(54) Ten pat.

(55) Norvegijos valdžios institucijos kaip jų atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą 2 priedą (dokumentas Nr. 720777) Institucijai nusiuntė į anglų kalbą išverstą dokumentą „IN lėšų verslo vystymui ir administravimui peržiūra“ (angl. Review of the allocation for business development and administration in IN) (2421 skirsnis, 70 punktas). Šis savikainos modelis pagrįstas mokamoms paslaugoms teikti IN skirtu valandų skaičiumi.

(56) Norvegijos valdžios institucijos neteigia, kad, atsižvelgiant į sprendime Altmark nustatytas sąlygas, valstybės pagalba nebuvo teikiama, tačiau, remdamosi sprendimu dėl visuotinės ekonominės svarbos paslaugų, siekia, kad būtų padaryta išvada, jog įtariamos valstybės pagalbos priemonės yra suderinamos.

(57) 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (OL L 7, 2012 1 11, p. 3).

(58) Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad svetainėje visitnorway.com teikiama bendra informacija ir informacija apie produktus. Bendra informacija yra susijusi su viešojo intereso informacija, pvz., naujienomis apie šiaurės pašvaistę ir t. t. Informacija apie produktus yra susijusi su konkrečia komercine veikla, t. y. viešbučiais, turizmo veikla ir t. t. Žr. 48 konstatuojamąją dalį.

(59) 2014 m. lapkričio 24 d. IN rašto I priedas. Komentarai dėl įmonės New Mind | tellUs pastabų (dokumentas Nr. 730560).

(60) Skundo pateikėjo pateikta papildoma informacija. Skundo pateikėjo 2015 m. sausio 13 d. e. laiškas (dokumentas Nr. 734800).

(61) Norvegijos valdžios institucijų atsakymas į skundo pateikėjo 2015 m. sausio 13 d. e. laišką, žr. pirmiau pateiktą išnašą (dokumentas Nr. 742759).

(62) 1990 m. kovo 21 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją (Tubemeuse), C-142/87, ES:C:1990:125, 25 punktas ir 2015 m. liepos 2 d. Sprendimo France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV ir T-444/04 RENV, ES:T:2015:450, 186 punktas.

(63) 1991 m. balandžio 23 d. Sprendimo Höfner ir Elser prieš Macroton, C-41/90, ES:C:2011:732, 21–23 punktai, 2000 m. rugsėjo 12 d. Sprendimas Pavlov ir kiti, C-180/98–C-184/98, ES:C:2000:428, ir 2008 m. vasario 21 d. Sprendimo Private Barnehagers Landsforbund, E-5/07, ELPA teismo ataskaitos p. 62, 78 punktas.

(64) 2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Ministero dell'Economica e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, ES:C:2006:8, 108 punktas.

(65) 1993 m. spalio 2 d. Sprendimo Banco Exterior de España, C-37/92, ES:C:1993:836, 11 punktas.

(66) Tame pačiame sektoriuje gali būti vykdoma ir ekonominė, ir neekonominė veikla, o kartais abiejų rūšių veikla gali būti vykdoma tos pačios organizacijos. Pagal tokį scenarijų, subjektas turi būti laikomas įmone tik jo ekonominės veiklos požiūriu. Žr. 1987 m. birželio 16 d. Sprendimo Komisija prieš Italiją, C-118/85, ES:C:1987:283, 7 punktą. Taip pat žr. 2005 m. kovo 2 d. Komisijos sprendimo 2006/225/EB dėl pagalbos schemos Italijos profesinio ugdymo įstaigų pertvarkymo (OL L 81, 2006 3 18, p. 25) 43 konstatuojamąją dalį.

(67) Skelbiama adresu: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1.

(68) Žr. 2006 m. liepos 11 d. Sprendimo Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) prieš Komisiją, C-205/03, ES:C:2006:453, 26 punktą.

(69) Generalinio advokato nuomonės byloje Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) prieš Komisiją, C-205/03, ES:C:2005:666, 31 punktas.

(70) Žr. 2000 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Pavel Pavlov ir kiti, C-180/98–C-184/98, ES:C:2000:428, 76 punktą ir 2001 m. spalio 25 d. Sprendimo Ambulanz Glöckner, C-475/99, ES:C:2001:577, 20 punktą.

(71) 1999 m. gegužės 20 d. Sprendimo Norvegija prieš ESA, E-6/98, ELPA teismo ataskaitos p. 242, 34 punktas. Taip pat žr. 2011 m. lapkričio 15 d. Sprendimą Komisija ir Ispanija prieš Gibraltaro Vyriausybę ir Jungtinę Karalystę, sujungtos bylos C-106/09 ir C-107/09, ES:C:2011:732, ir 1996 m. rugsėjo 26 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-241/94, ES:C:1996:353, 19 ir 20 punktus.

(72) 1998 m. sausio 27 d. Sprendimo Ladbroke Racing prieš Komisiją, T-67/94, ES:T:1998:7, 52 punktą, ir 2000 m. gegužės 10 d. Sprendimo SIC prieš Komisiją, T-46/97, ES:T:2000:123, 83 punktą.

(73) 2003 m. liepos 3 d. Sprendimo Chronopost SA prieš Komisiją, C-83/01 P, C-93/01 P ir C-94/01 P, ES:C:2003:388, 40 punktas.

(74) Pavyzdžiui, žr. Institucijos sprendimą Nr. 84/15/COL dėl įtariamo Redningsselskapet ir Trumsės universiteto rengtų jūrininkystės kursų kryžminio subsidijavimo (OL C 193, 2015 6 11, p. 9), skelbiama adresu http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf), Institucijos sprendimą Nr. 142/03/COL dėl viešųjų lėšų pertvarkymo ir perdavimo Darbo tyrimų institutui (OL C 248, 2003 10 16, p. 6), Institucijos sprendimą Nr. 343/09/COL dėl Timės savivaldybės sandorių dėl turto objektų Nr. 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (OL L 123, 2011 5 12, p. 72), Institucijos sprendimo Nr. 496/13/COL dėl Harpa koncertų salės ir konferencijų centro finansavimo (OL L 172, 2014 6 12, p. 36), 56 konstatuojamąją dalį ir šiame sprendime nurodytus sprendimus, taip pat Institucijos sprendimą Nr. 174/13/COL dėl savivaldybės atliekų surinkėjų finansavimo (OL C 263, 2013 9 12, p. 5). Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms gairėse atitinkamai teigiama: „Jeigu tas pats subjektas vykdo ekonominio ir neekonominio pobūdžio veiklą, siekiant veiksmingai išvengti ekonominės veiklos kryžminio subsidijavimo, neekonominės veiklos viešasis finansavimas nepatenka į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, jeigu dvi veiklos rūšys, jų išlaidos, finansavimas ir pajamos gali būti aiškiai atskirti. Tinkamą išlaidų paskirstymą, finansavimą ir pajamas galima įrodyti metinėmis atitinkamo subjekto finansinėmis ataskaitomis.“ (18 punktas, pabraukta autoriaus).

(75) Šios išlaidos nustatytos Skaidrumo direktyvoje (2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyva 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (OL L 318, 2006 11 17, p. 17)), įtrauktoje į EEE susitarimą 2007 m. birželio 8 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 55/2007 (OL L 266, 2007 10 11, p. 15 ir EEE priedas Nr. 48, 2007 10 11, p. 12).

(76) 2003 m. liepos 3 d. Sprendimo Chronopost SA prieš Komisiją, C-83/01 P, C-93/01 P ir C-94/01 P, ES:C:2003:388, 40 punktas.

(77) Remiantis 2013 m. spalio 28 d. IN rašte (dokumentas Nr. 688215) pateikta grafine informacija.

(78) Institucija atkreipia dėmesį, kad šios plėtros sąnaudos buvo įtrauktos į IN 2013 m., t. y. metų, kuriais šios išlaidos buvo patirtos, biudžetą. Daugiau informacijos pateikta 113–115 konstatuojamosiose dalyse.

(79) IN atsakymas dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775).

(80) 2015 m. balandžio 14 d. IN pranešimo Institucijai (dokumentas Nr. 753927) priedas.

(81) 2015 m. balandžio 14 d. IN pranešimo (dokumentas Nr. 753927) 2 priedas.

(82) IN atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720778) 3 priedas.

(83) Kapitalizuotos sąnaudos pripažįstamos į įmonės balansą įtraukiamo ilgalaikio turto dalimi, o ne pridedamos prie laikotarpio, kurį jos buvo patirtos, sąnaudų. Todėl nekapitalizuotos sąnaudos priskiriamos tik tų metų, kuriais jos patiriamos, išlaidoms.

(84) NRS 19 kopija Institucijai perduota kaip 2014 m. lapkričio 24 d. rašto (dokumentas Nr. 730560) II priedas.

(85) Pagal teismų praktiką, priemonė, kuria gali naudotis visos įmonės, nėra atrankinė. Be kitų sprendimų, žr. 2000 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C-156/98, ES:C:2000:467, 22 punktą.

(86) Institucija atkreipia dėmesį, kad ši metodika nuosekliai taikyta visoms nuo 2013 m. sudaromoms glaudžios partnerystės sutartims, įskaitant sutartis dėl dviejų pirmųjų bandomųjų projektų, t. y. „VisitSørlandet“ ir „VisitTrondheim“. Atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720779) 4 priede IN Institucijai pateikė visų pasirašytų glaudžios partnerystės sutarčių kopijas.

(87) Valandinių bendrųjų sąnaudų modelis skiriasi nuo pagrindinių sąnaudų modelio, pagal kurį iš visų patirtų sąnaudų galima atimti kai kurias bendrąsias sąnaudas. Pagal glaudžios partnerystės sutartis IN šio modelio netaikė. IN paaiškino, kad išleidus gaires dėl naudotojų mokėjimų nuo 2011 m. šio modelio buvo atsisakyta. Visoms IN teikiamoms paslaugoms, kurias taip pat gali teikti privatūs subjektai, taikoma išsami sąnaudų apskaičiavimo metodika (dokumentas Nr. 720775, atsakymas dėl sprendimo pradėti procedūrą).

(88) Taip pat iš anksto nustatyta projektui skirto darbuotojų darbo laiko procentinė dalis (dokumentas Nr. 720778, atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą 3 priedas).

(89) Institucija atkreipia dėmesį, kad 2013 m. buvo pasirašyti tik bandomieji projektai.

(90) 2014 m. lapkričio 24 d. IN raštas (dokumentas Nr. 730560).

(91) Atsakyme dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775) IN išsamiau paaiškina, kad RTT ir TVVO į naują projekto struktūrą buvo įtrauktos nuo 2013 m. RTT ir TVVO taip pat investavo laiko ir išteklių. Už IN apskaičiuotą bendrą valandinį įkainį mažesnis valandinis įkainis pateisinamas RTT ir TVVO tiesioginiu dalyvavimu projekte. Išsamus bandomųjų projektų papildomų sąnaudų sąrašas Institucijai pateiktas IN atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą 6 priede (dokumentas Nr. 720781).

(92) Tokią kainodaros metodiką taikė kitos rinkoje veiklą vykdančios privačios įmonės. Informacija apie šį sąnaudų paskirstymo metodą skelbiama adresais https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html ir http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Pavyzdžiui, tokią metodiką kai kurioms savo paslaugoms taiko Google (informacija skelbiama adresu https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en).

(93) IN atsakymas dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775).

(94) 2015 m. balandžio 14 d. IN e. laiškas Institucijai (dokumentas Nr. 753927).

(95) 2015 m. gegužės 20 d. IN e. laiškas Institucijai (dokumentas Nr. 757843). Šios ataskaitos kopija Institucijai pateikta pridėta prie 2013 m. spalio 28 d. IN rašto (dokumentas Nr. 688215 ir prie jo pridėti dokumentai, IN atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720778) 3 priedas).

(96) 2015 m. gegužės 20 d. IN e. laiškas Institucijai (dokumentas Nr. 757843).

(97) IN atsakymas dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775). Taip pat žr. 2015 m. balandžio 14 d. IN e. laišką (dokumentas Nr. 753927).

(98) 2000 m. birželio 13 d. Sprendimo EPAC prieš Komisiją, T-204/97 ir T-270/97, ES:T:2000:148, 122 punktas.

(99) 2003 m. kovo 6 d. Sprendimo Westdeutsche Landesbank Girozentrale ir Land Nordrhein-Westfalen prieš Komisiją, (West-LB) T-228/99 ir T-233/99, ES:T:2006:405, 207 punktas.

(100) Pirmiau minėto sprendimo West-LB 314 punktas ir 1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją (Eni-Lanerossi), C-303/88, ES:C:1991:136, 22 punktas.

(101) 2003 m. liepos 3 d. Sprendimo Chronopost SA prieš Komisiją, C-83/01 P, C-93/01 P ir C-94/01 P, ES:C:2003:388, 40 punktas.

(102) Gamybos gairių 1 skyriaus 2 skirsnis, kuriame teigiama: „[š]iame skyriuje pirmiausia nagrinėjamas EEE susitarimo XV priedo 1 punkte nurodytas aktas, toliau vadinamas Skaidrumo direktyva, ir aiškinamas principas, kad tuo atveju, kai valstybė teikia finansavimą įmonei tokiomis sąlygomis, kokios nebūtų taikomos įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veiklą vykdančiam investuotojui, tai prieštarauja rinkos ekonomikos investuotojo principui ir reiškia, kad teikiama valstybės pagalba“. Gamybos gairės skelbiamos adresu http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (OL L 274, 2000 10 26, tos pačios dienos EEE priedas Nr. 48).

(103) Ten pat, skirsnio „Praktinis rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas“ 1 punktas.

(104) IN atsakymas dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775).

(105) Tai atitinka įgaliojimus, suteiktus dėl viešųjų paslaugų. Pavyzdžiui, transliacijos gairėse Institucija laikosi nuomonės, kad teikiant viešąją paslaugą nepagrįsta reikalauti pelno. Tačiau, jei teikiamos ekonominės paslaugos, pelnas, kaip teisingas rizika grindžiamas atlygis už kapitalą, yra pagrįstas lūkestis. Žr. gairių 72 punktą.

(106) Naudodamasi platforma visitnorway.com, IN teikia neekonomines ir ekonomines paslaugas. Bendras platformos naudojimo rezultatas nebūtinai yra pelnas. Tačiau priimant šį sprendimą būtina įvertinti tik tai, ar IN gauna pagrįstą pelną teikdama ekonomines paslaugas. Su neekonominių paslaugų teikimu susiję skaičiai nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį.

(107) IN atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720778) 3 priedas. Institucijai buvo perduoti išsamūs „Excel“ lakštai, susiję su glaudžios partnerystės sutarčių vykdymo sąnaudomis ir ekonominiu sąnaudų paskirstymo modeliu (dokumentas Nr. 727330).

(108) IN atsakymas dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775).

(109) 2014 m. lapkričio 24 d. IN raštas (dokumentas Nr. 730560).

(110) 2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzijos Respublika prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, ES:C:2002:294, 70 punktas. Teisingumo Teismas yra nurodęs, kad „[r]eikia atsižvelgti į to laikotarpio, kuriuo imtasi finansinės pagalbos priemonių, aplinkybes ir įvertinti valstybės elgesio ekonominį racionalumą, taigi susilaikyti nuo bet kokio vėlesne situacija paremto vertinimo“ (71 punktas).

(111) Dokumentas Nr. 720781.

(112) Teismų praktikoje pripažįstama, kad valstybės įmonės gali siekti gauti kuo didesnį pelną ilgalaikėje perspektyvoje. Žr. 1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją (Lanerossi), C-303/88, ES:C:1991:136, 22 punktą, 1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją (ALFA-FIAT), C-305/89, ES:C:1991:142, 20 punktą ir 2014 m. liepos 3 d. Sprendimo Ciudad de la Luz prieš Komisiją, T-319/12 ir T-321/12, ES:T:2014:604, 41 punktą.

(113) Bendrasis Teismas pabrėžė, kad valstybės įmonės privalo įrodyti savo projektų ekonominį pagrindą. Žr. 2012 m. rugsėjo 11 d. Sprendimo Corsica Ferries, T-565/08, ES:T:2012:415, 84 punktą.

(114) 1988 m. vasario 2 d. Sprendimo van der Kooy BV, 67/85, 68/85 ir 70/85, ES:C:1988:38, 29 ir 30 punktai ir 1996 m. vasario 29 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-56/93, ES:C:1996:64, 10 punktas.

(115) Priimdama sprendimą SFMI-Chronopost, Komisija padarė išvadą, jog tai, kad pradėjusi veiklą nauja įmonė, mokėdama už patronuojančiosios įmonės suteiktą logistinę ir komercinę pagalbą, dengė tik kintamąsias sąnaudas, nebuvo nederama praktika. (1997 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas 98/365/EB dėl Prancūzijos tariamai suteiktos valstybės pagalbos įmonei SFMI-Chronopost, OL L 164, 1998 6 9, p. 37).

(116) 2014 m. lapkričio 24 d. IN raštas (dokumentas Nr. 730560).

(117) Žr. IN atsakymą dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775).

(118) 2013 m. spalio 28 d. IN raštas (dokumentas Nr. 688215) ir IN atsakymas dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775).

(119) IN atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą 7 priedas (dokumentas Nr. 720782).

(120) IN atsakymas dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775).

(121) IN atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą 7 priedas (dokumentas Nr. 720782).

(122) 2013 m. spalio 28 d. IN raštas (dokumentas Nr. 688215).

(123) Sprendimo WestLB prieš Komisiją 254 punktas ir Sprendimo Ciudad de la Luz prieš Komisiją 44 punktas.

(124) 2014 m. lapkričio 24 d. IN raštas (dokumentas Nr. 730559).

(125) Iš NetNames gauto atsakymo kopija Institucijai perduota kaip 2014 m. lapkričio 24 d. rašto (dokumentas Nr. 730560) III priedas.

(126) 1980 m. spalio 29 d. Sprendimo Van Landewyck, 209/78–215/78 ir 218/78, ES:C:1980:248, 88 punktas, 1995 m. lapkričio 16 d. Sprendimo FFSA ir kiti, C-244/94, ES:C:1995:392, 21 punktas ir 2008 m. liepos 1 d. Sprendimo MOTOE, C-49/07, ES:C:2008:376, 27 ir 28 punktai.

(127) Remiantis 2015 m. balandžio 17 d. IN atsiųstu e. paštu (dokumentas Nr. 754218) ir IN atsakymo dėl sprendimo pradėti procedūrą (dokumentas Nr. 720775) 4.3.3.2 punktu.