LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 114/14

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 368/06/COL

2006 m. lapkričio 29 d.

dėl Islandijos valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ (Islandija) akcijų pardavimo

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 ir 2 dalis, II dalies 4 straipsnio 2 ir 4 dalis, 6 straipsnį bei 7 straipsnio 2 dalį,

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos gaires (4) dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo,

ATSIŽVELGDAMA į 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimą dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje,

PARAGINUSI suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal nuostatas dėl sprendimų Nr. 421/04/COL (5) ir Nr. 367/06/COL (6),

kadangi:

I. FAKTAI

1. Tvarka

2003 m. rugpjūčio 19 d. Islandijos atstovybės Europos Sąjungoje raštu, kuriuo buvo persiųstas 2003 m. rugpjūčio 19 d. Finansų ministerijos raštas, abu raštai gauti ir užregistruoti Institucijoje tą pačią dieną (dokumentas Nr. 03-5685 A), Islandijos valdžios institucijos pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį pranešė apie valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimą.

2003 m. gruodžio 17 d. bendrovė „Aalborg Portland Íslandi ehf.“ Institucijai pateikė skundą dėl Islandijos parduotų valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo sąlygų. Šį laišką Institucija gavo ir užregistravo 2003 m. gruodžio 23 d. (dokumentas Nr. 03-9059 A). Skundo pateikėja prašė, kad skundas būtų nagrinėjamas vienu metu su vyriausybės pranešimu apie pardavimą.

Po įvairaus susirašinėjimo (7), 2004 m. gruodžio 21 d. raštu Institucija informavo Islandijos valdžios institucijas, kad ji nusprendė inicijuoti procedūrą, nustatytą Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje, dėl Islandijos valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo (nuorodos Nr. 296878).

Institucijos sprendimas Nr. 421/04/COL inicijuoti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (8). Institucija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas. 2005 m. vasario 24 d. raštu Islandijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl šio sprendimo (nuorodos Nr. 311243). 2005 m. birželio 20 d. Institucija gavo įmonės „Íslenskt sement ehf.“, perkančios valstybei priklausančias „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas, pastabas (nuorodos Nr. 323552). 2005 m. rugsėjo 2 d.„Aalborg Portland Íslandi ehf.“ pateikė daugiau pastabų (nuorodos Nr. 333018).

Institucija paprašė nepriklausomo eksperto Erlend Kvaal, Oslo Norwegian School of Management BI docento, pagalbos nustatant, ar valstybei priklausančios „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijos buvo parduotos pagal rinkos investuotojo principą. Remiantis nepriklausomo eksperto atliktu preliminariu Institucijos gautos informacijos apie pardavimą vertinimu, 2005 m. liepos 12 d. Islandijos valdžios institucijoms buvo išsiųstas prašymas pateikti informacijos (nuorodos Nr. 326295). Islandijos valdžios institucijos atsakė 2005 m. rugpjūčio 30 d. Islandijos atstovybės Europos Sąjungoje raštu, kuriuo buvo persiųstas 2005 m. rugpjūčio 31 d. Finansų ministerijos raštas. Institucija gavo ir užregistravo šį raštą 2005 m. rugsėjo 1 d. (nuorodos Nr. 332274).

Antrasis prašymas pateikti informacijos Islandijos valdžios institucijoms buvo išsiųstas 2005 m. spalio 28 d. vykdant oficialią tyrimo procedūrą (nuorodos Nr. 347691). Po šio prašymo 2005 m. lapkričio 23 d. įvyko susitikimas Briuselyje, kuriame dalyvavo Institucijos, Islandijos valdžios institucijų, „Sementsverksmiðjan hf.“ ir vieno iš investuotojų, dalyvaujančių konsorciume, įsigijusiame valstybei priklausančias akcijas, atstovai. Be to, susitikime dalyvavo ir Institucijos pakviestas nepriklausomas ekspertas.

2005 m. gruodžio 6 d. raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo 2005 m. gruodžio 7 d. (nuorodos Nr. 353483), Islandijos atstovybė Europos Sąjungoje persiuntė 2005 m. gruodžio 2 d. Finansų ministerijos raštą, kuriuo atsakoma į minėtą prašymą pateikti informacijos ir į kai kuriuos neišspręstus klausimus, iškeltus susitikime.

2006 m. sausio 31 d. nepriklausomas ekspertas pateikė Institucijai galutinę ataskaitą, ar Islandijos valstybei priklausančios „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijos buvo parduotos rinkos sąlygomis (nuorodos Nr. 360438).

2006 m. vasario 16 d., kovo 9 d. ir rugpjūčio 4 d. Institucija išsiuntė raštus Islandijos valdžios institucijoms, prašydama papildomos informacijos ir dar neaiškių klausimų išaiškinimo (nuorodos Nr. 363213, 365145 ir 383227). Islandijos valdžios institucijos atsakė atitinkamai 2006 m. vasario 20 d., balandžio 19 d. ir rugsėjo 25 d. raštais (nuorodos Nr. 363608, 370425 ir 390092).

2006 m. spalio 12 d. ši byla buvo aptariama kasmetiniame susitikime Reikjavike dėl valstybės teikiamos pagalbos. Islandijos valdžios institucijos 2006 m. lapkričio 2 d. raštu (nuorodos Nr. 396476) pateikė Institucijai šio aptarimo rezultatus.

2006 m. lapkričio 29 d. Institucija priėmė Sprendimą Nr. 367/06/COL išplėsti oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą Institucijos sprendimu Nr. 421/04/COL. Tai susiję su Islandijos valstybės perimamais su pensijomis susijusiais įmonės „Sementsverksmiðjan hf.“ įsipareigojimais rengiantis parduoti šią įmonę. Šiuo sprendimu Institucija baigia oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą dėl Islandijos valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo investuotojų grupei „Íslenskt sement ehf.“ už 68 mln. ISK. Kiti oficialios tyrimo procedūros aspektai vis dar nagrinėjami.

2. Šiame sprendime įvertintų priemonių aprašas

Valstybės įmonė „Sementsverksmiðjan hf.“de facto turėjo Islandijos cemento rinkos monopolį iki 2000 m., kai į rinką atėjo Danijos cemento importuotojas. Atrodo, kad susidarius naujoms konkurencijos sąlygoms „Sementsverksmiðjan hf.“ susidūrė su ekonominiais sunkumais ir pradėjo kauptis jos nuostoliai. Tokiomis aplinkybėmis 2003 m. valstybė nusprendė parduoti savo valdomas šios bendrovės akcijas (9). Valstybės skelbiamas akcijų pardavimas: „Privatizacijos vykdomasis komitetas ir pramonės ministras ketina parduoti visas šiuo metu valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas, kurių nominalioji vertė yra 450 000 000 kronų, individualiam investuotojui arba investuotojų grupei. Tai 100 % bendrovės akcijų emisijos. Tikimasi, kad pirkėjas sumokės grynaisiais pinigais. Ieškoma investuotojo, kuris būtų suinteresuotas stiprinti bendrovę, tęsti jos veiklą ir prisidėti prie sveikos konkurencijos Islandijos statybos rinkoje.“

2003 m. spalio 2 d. Pramonės ministerija Islandijos vyriausybės vardu pasirašė akcijų pirkimo susitarimą su „Íslenskt Sement ehf.“ investuotojų grupe. Pagal šį susitarimą valstybė, valdanti 100 % „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų, pardavė jas „Íslenskt sement ehf.“ už 68 mln. ISK.

Tuo pat metu buvo sudarytas atskiras susitarimas tarp „Sementsverksmiðjan hf.“ ir valstybės iždo. Pagal šį susitarimą Islandijos valstybė iš „Sementsverksmiðjan hf.“ už 450 mln. ISK nusipirko tam tikrą ilgalaikį ir finansinį turtą, kuris buvo nereikalingas cemento gamybai. Pajamos buvo panaudotos nesumokėtoms bendrovės skoloms apmokėti.

Be to, pagal Islandijos vyriausybės ir „Íslenskt Sement ehf.“ akcijų pirkimo susitarimo 4 straipsnį Islandijos valstybė, sudariusi susitarimą tarp Finansų ministerijos ir Valstybės tarnautojų pensijų fondo, perėmė „Sementsverksmiðjan hf.“ su pensijomis susijusius įsipareigojimus.

Kitaip tariant, bendrovė, kurios akcijas įsigijo „Íslenskt sement ehf.“, neteko to turto ir įsipareigojimų.

Šiame sprendime nagrinėjamas šis sandoris: „Sementsverksmiðjan hf.“ pardavimas „Íslenskt sement ehf.“. Oficiali tyrimo procedūra dėl kitų tariamų valstybės pagalbos priemonių „Sementsverksmiðjan hf.“ naudai, inicijuota Sprendimu Nr. 421/04/COL, buvo išplėsta, kad apimtų Sprendimą Nr. 367/06/COL dėl valstybės perimtų su pensijomis susijusių bendrovės įsipareigojimų, ir bus nagrinėjama kitame sprendime.

3. Priežastys inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą

Sprendime Nr. 421/04/COL dėl Islandijos valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija abejojo, ar šiuo atveju valstybės pagalbos gairių 18B skyrių galima pritaikyti valstybinės valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus. Institucija manė, kad valstybė pardavė ne tik valdomą žemę ir pastatus, bet ir 100 % jos valdomos įmonės akcijų.

Be to, Institucija abejojo, ar pardavimas vyko pagal rinkos investuotojo principą. Buvo neaišku, kokia apimtimi valstybė atsižvelgė į kitas aplinkybes (be grynojo ekonominio sandorio pelno) per derybų procesą ir, ar atitinkamai parduodant gauta kaina atitiko bendrovės rinkos vertę.

Skelbdamos apie sandorį, Islandijos valdžios institucijos pateikė „Sementsverksmiðjan hf.“ vertinimą, kurį atliko nepriklausomas ekspertas, remdamasis likvidacine verte. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija abejojo, ar veiklą vykdančios bendrovės vertė galėjo būti laikoma lygiaverte jos likvidacinei vertei, kuri yra pagrįsta prielaida, kad veikla nebebus vykdoma. Institucija argumentavo, kad jei 100 % „Sementsverksmiðjan hf.“ valstybės valdomų akcijų vertė būtų didesnė nei 68 mln. ISK, kainą, kurią sumokėjo „Íslenskt sement ehf.“, valstybė būtų pardavusi bendrovę už žemesnę nei rinkos kainą. Valstybės ištekliai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, būtų panaudoti kaip iš anksto numatytos pajamos, nes valstybė už tą patį turtą būtų gavusi mažesnę kainą nei privatus ekonominių operacijų vykdytojas, veikiantis rinkos sąlygomis.

4. Islandijos valdžios institucijų pastabos

2005 m. vasario 23 d. raštu Islandijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas apie Institucijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo.

Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad viena iš svarbiausių priežasčių, dėl kurios nustatyta sąlyga, kad būtų tęsiama cemento gamyba, buvo padidinti „Sementsverksmiðjan hf.“ vertę parduodant šią bendrovę trečiajai šaliai. Islandijos valdžios institucijos patvirtino: „Jei tokia sąlyga nebūtų taikoma, pirkėjui iš karto susidarytų išlaidos už aikštelės tvarkymą. Nustatant sąlygą, kad turės būti tęsiama cemento gamyba, šios išlaidos buvo atidėtos. Be to, reikia pažymėti, kad dėl šios sąlygos buvo deramasi su pirkėjais ir ji buvo įtraukta į akcijų pirkimo susitarimą tik kaip pirkėjų ketinimas tęsti „Sementsverksmiðjan hf.“ veiklą, kol ji bus ekonomiškai gyvybinga. Valstybė negali versti pirkėjų eksploatuoti bendrovę, jei ji ekonomiškai negyvybinga. Tai negali būti laikoma įrodymu, kad valstybė atsižvelgė į kitas aplinkybes, ne tik į ekonominį pelną.“

Islandijos valdžios institucijų nuomone, kaip patvirtinta ir Institucijos gairėse, tik tuo atveju, kai nėra objektyvių priežasčių pagrįstai tikėtis, kad iš investicijos bus gauta atitinkama grąžos norma, kuri būtų priimtina privačiam investuotojui panašioje privačioje įmonėje, veikiančioje įprastomis rinkos sąlygomis, galima manyti, kad teikiama valstybės pagalba.

Islandijos valdžios institucijos teigė: „Atsižvelgiant į minėtą informaciją, negali būti laikoma, kad nebuvo objektyvių priežasčių valstybei manyti, kad iš „Sementsverksmiðjan“ pardavimo valstybė nebūtų gavusi atitinkamos grąžos normos. Priešingai, valstybė galėjo po derybų su pirkėjais tikėtis tokios bendrovės įsigijimo kainos, kuri ženkliai viršytų jos rinkos vertę. Taigi reikia daryti išvadą, kad valstybė negavo už tą patį turtą mažesnio pelno, nei būtų gavęs privatus operatorius, veikiantis rinkos sąlygomis. Todėl valstybė veikė laikydamasi rinkos ekonomikos investuotojo principo. Institucija turi įrodyti, kad valstybė negalėjo tikėtis atitinkamos grąžos normos. Kadangi tai neįrodyta, o, valstybės nuomone, ir negali būti įrodyta, reikia daryti išvadą, kad valstybė veikė laikydamasi rinkos ekonomikos principo.“

Skelbime apie sandorį Islandijos valdžios institucijos teigė, kad bendrovės vertė atitiko jos likvidacinę vertę. „Sementsverksmiðjan hf.“ likvidacinė vertė buvo apskaičiuota kaip 46,5 mln. ISK neatsižvelgiant į Akraneso mieste esančios gamyklos tvarkymo išlaidas. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija išreiškė abejones, ar bendrovės, kuri buvo parduota kaip veikianti įmonė, rinkos vertė turėtų būti nustatoma naudojant likvidacinę vertę. Pastabose apie Institucijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą Islandijos valdžios institucijos atkreipė dėmesį ir į pinigų srauto vertinimą, kuris buvo pateiktas Institucijai. Remiantis pinigų srauto vertinimu, pateiktu Islandijos valdžios institucijų 2005 m. vasario 23 d. rašto priede, „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertė buvo 1,5 mlrd. ISK. Todėl Islandijos valdžios institucijos teigė, kad „Sementsverksmiðjan hf.“, kaip veikiančios įmonės, rinkos vertė buvo daug mažesnė nei jos likvidacinė jos vertė.

Be to, Islandijos valdžios institucijos tvirtino, kad kadangi „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertė, taikant pinigų srauto vertinimą arba likvidacinės vertės vertinimą, buvo mažesnė nei 68 mln. ISK pardavimo kaina, nei „Sementsverksmiðjan hf.“, nei „Íslenskt sement ehf.“ nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Islandijos valdžios institucijos teigė, kad nustatant, ar buvo suteikta valstybės pagalba, Institucija turėtų įvertinti visą bendrovės pardavimo kainą po to, kai Islandijos valstybė atpirko turtą, nereikalingą cemento gamybai: „Valstybė laikosi nuomonės, kad jei Institucija daro išvadą, kad bendrovės [pinigų srauto vertinimas] yra tinkamas vertinimas siekiant nustatyti pardavimo kainą […], tuomet pinigų srauto metodas turėtų būti taikomas vertinant bendrovės vertę po to, kai parduodamas jos turtas.“

Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad valstybė nebuvo pasirengusi derėtis dėl pardavimo kainos, atitinkančios apskaičiuotą „Sementsverksmiðjan hf.“ pinigų srauto vertę. „[D]ėl susikaupusių bendrovės nuostolių nuo konkurso laikotarpio pradžios paaiškėjo, kad parduodant bendrovę pirkėjui bus būtina bendrovę restruktūrizuoti. Valstybė perims visą bendrovės turtą, kuris nėra pagrindinė gamybos ir veiklos dalis, kad sumažintų eksploatacines išlaidas ir užtikrintų bendrovės gyvybingumą.“

Dėl minėtų priežasčių Islandijos valdžios institucijos mano, kad šiame sandoryje valstybės pagalba nebuvo teikiama. Tačiau jei Institucija padarytų išvadą, kad minėta pagalba buvo teikiama, jų nuomone, tokia valstybės pagalba turėtų būti pateisinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytą išimtį, ypač pagal valstybės pagalbos gairių 16 skyriaus nuostatas, ir laikoma pagalba sunkumus patiriančiai įmonei restruktūrizuoti.

2006 m. lapkričio 2 d. raštu Islandijos valdžios institucijos paprašė Institucijos nebaigti nagrinėti kai kurių vykdomo oficialaus tyrimo aspektų, nes „reikia atsižvelgti į visus sandorio aspektus kaip į visumą, kad klausimas būtų aiškiai suprantamas.“

5. Trečiųjų šalių pastabos

5.1 „Íslenskt sement ehf.“ pastabos

2005 m. birželio 20 d. raštu „Íslenskt sement ehf.“ pateikė pastabas dėl Institucijos sprendimo Nr. 421/04/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl Islandijos valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo. „Íslenskt sement ehf.“ nuomone, parduodant šis akcijas nebuvo teikiama valstybės pagalba. Bendrovė teigė: „Islenskt Sement“ yra įsitikinusi, kad buvo laikomasi rinkos investuotojo principo, ypač todėl, kad bendra „Sementsverksmiðjan įsigijimo kaina nagrinėjamame sandoryje, bent atitiko ar net buvo daug didesnė nei bendrovės reali rinkos vertė.“

„Íslenskt sement ehf.“ teigė, kad pinigų srauto vertinimas, paprastai taikomas vertinant cemento gamybos bendroves, buvo vienintelis teisingas metodas įvertinti bendrovę. Tačiau bendrovė tvirtino, kad Islandijos valstybė nenorėjo derėtis, remdamasi minėtu vertinimu, nes tokiu atveju pirkimo kaina būtų buvusi neigiama. Remiantis „Íslenskt sement ehf.“, jei „Sementsverksmiðjan“ atveju būtų taikomas pinigų srauto metodas, apskaičiuota rinkos vertė būtų lygi nuliui ar net neigiama. Todėl „Íslenskt sement ehf.“ manė, kad vertė, nustatyta taikant likvidacinės vertės metodą, atitiko didžiausią bendrovės rinkos vertę jos įsigijimo metu. Be to, „Íslenskt sement ehf.“ teigė, kad, nustatant 69,6 mln. ISK likvidacinę vertę, nebuvo atsižvelgta į sąnaudas, susijusias su veiklos procesų likvidavimu ir nutraukimu, įskaitant žemės sklypo tvarkymą. „Íslenskt sement ehf.“ tvirtino, kad „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų įsigijimo kaina akivaizdžiai viršijo bendrovės likvidacinę vertę.

„Islenskt Sement“ teigė, kad tam tikras valstybės iždo įsigytas turtas buvo parduotas ne atskirai, o susiejant jį su akcijų pardavimu, kaip neatskiriamą bendro pirkimo susitarimo dalį. Todėl „Institucija, vertindama, ar buvo teikiama valstybės pagalba parduodant „Semenstverksmidjan“, negali individualiai vertinti kiekvieną parduotą turto vienetą, o turi atsižvelgti į individualaus turto pardavimo poveikį bendram bendrovės įkainojimo vertinimui pardavimo metu.“

5.2 „Aalborg Portland Íslandi ehf.“ pastabos

2005 m. rugsėjo 2 d. raštu „Aalborg Portland Íslandi ehf.“ pateikė pastabas dėl Institucijos sprendimo Nr. 421/04/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo. Bendrovė pritarė Institucijos abejonėms ir nuomonei, pateiktai minėtame sprendime, tačiau ji atkreipė dėmesį į Islandijos valstybės perimamus „Sementsverksmiðjan hf.“ su pensijomis susijusius įsipareigojimus, kurie nebuvo nagrinėjami Institucijos sprendime.

II. ĮVERTINIMAS

1. Valstybės pagalba parduodant valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas

Islandijos valdžios institucijų duomenimis, valstybė pardavė savo valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas už 68 mln. ISK, sudarydama sandorį, susietą su Islandijos valstybės iždo įsigyjamu kai kuriuo bendrovės turtu, kuris nebuvo būtinas bendrovės veiklai. Nors šie du sandorio aspektai yra glaudžiai susieti, todėl „Íslenskt sement ehf.“ įsigijo „Sementsverksmiðjan hf.“ eksploatacinius įrenginius be turto ir akcijų, kurios nebuvo svarbios cemento gamybai, šiame sprendime Institucija įvertins akcijų pardavimą atskirai. Toks sprendimas pasirinktas todėl, kad potencialus valstybės pagalbos gavėjas parduodant valstybei priklausančias „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas būtų „Íslenskt sement ehf.“ Ir priešingai, potencialus galimos valstybės pagalbos, suteiktos valstybei restruktūrizuojant bendrovės turtą ir įsipareigojimus bei sykiu parduodant akcijas, gavėjas būtų pats cemento gamintojas, t. y. „Sementsverksmiðjan hf.“ Būtent iš šios įmonės valstybė įsigijo įvairaus turto ir perėmė su pensijomis susijusius įsipareigojimus.

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatoma, kad:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuria remiamos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“

Prieš įvertindama, ar šis pardavimas yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnyje, Institucija išnagrinės Islandijos vyriausybės argumentus, kad valstybės pagalba neteikiama, nes taikomos valstybės pagalbos gairių 18B skyriuje „Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“ nustatytos procedūros.

1.1. Valstybės pagalbos gairių 18B skyrius „Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“

Valstybės pagalbos gairių 18B skyriuje „Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“ pateikiama informacija, kaip Institucija interpretuoja ir taiko EEE susitarimo nuostatas, reglamentuojančias valstybės pagalbą, kai vertinamas žemės ir pastatų pardavimas, kurį atlieka valdžios institucijos. Jei laikomasi valstybės pagalbos gairių 18B skyriuje „Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“ nustatytų procedūrų, daroma prielaida, kad pardavimas nesusijęs su valstybės pagalba.

Nors Islandijos valdžios institucijos pranešė apie valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo sandorio sąlygas, jos laikėsi nuomonės, kad akcijos parduotos pagal valstybės pagalbos gairių dėl valstybės pagalbos aspektų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus 18B skyriaus nuostatas. Todėl, jų nuomone, vykdant šį sandorį valstybės pagalba nebuvo teikiama.

Kaip pranešama sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Institucija mano, kad šiam sandoriui 18B skyriaus nuostatos negali būti taikomos. Valstybė ne paprasčiausiai pardavė valdomą žemę ir pastatus, bet 100 % valdomos įmonės, kuri tęsia veiklą, akcijas. Net jei būtų taikytinos 18B skyriaus nuostatos, būtų nesilaikoma aprašytų procedūrų, skirtų neleisti teikti valstybės pagalbą.

Šiuo atveju atlikta konkurso procedūra neatitiko apibrėžties, nustatytos 18B skyriaus 2.1 straipsnio 1 dalies b punkte. Pirma, ji nebuvo pakankamai vieša. Antra, ji buvo skirta tik atrinkti būsimą pirkėją, su kuriuo vėliau buvo deramasi dėl kainos. Kalbant apie alternatyvią procedūrą, t. y. pardavimą, remiantis nepriklausomo eksperto vertinimu, šiuo atveju ekspertas „MP-verðbréf hf.“ nustatė „Sementsverksmiðjan hf.“ likvidacinę vertę. Tačiau bendrovė buvo parduota kaip veikianti įmonė, leidžiant suprasti, kad cementas ir toliau bus gaminamas. Šiomis aplinkybėmis negalima daryti prielaidos, kad likvidacinė vertė atitinka rinkos vertę ir be papildomo vertinimo laikyti, kad valstybės pagalba nėra teikiama.

Atrodo, kad būtina nustatyti, kuris metodas tinkamesnis nustatant bendrovės rinkos vertę šiomis aplinkybėmis ir atitinkamai atlikti vertinimą. Toliau pateikiama išsamesnė analizė, kokia galėtų būti bendrovės rinkos vertė ir, ar buvo teikiama valstybės pagalba parduodant „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas bendrovei „Íslenskt sement ehf.“

1.2. Valstybės pagalbos vertinimas vykdant akcijų pardavimo sandorį

Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip nustatyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ji turi atitikti šias bendras sąlygas:

— teikti išskirtinį pranašumą,

— būti teikiama iš valstybės lėšų,

— iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti,

— daryti įtaką EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

Priemonė, kuria suteikiamas pranašumas tam tikriems konkretiems gavėjams ir kuri nėra bendro pobūdžio, atitinka pirmą minėtą sąlygą. Todėl būtina nustatyti, ar atitinkamai priemonei suteikiamas ekonominis pranašumas, kuris nebūtų suteiktas įprastomis rinkos sąlygomis (10). EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nedaromas skirtumas tarp valstybės įsikišimo priežasčių ar tikslo, valstybės įsikišimas apibrėžiamas pagal jo poveikį (11). Tai reiškia, kad pagalbos sąvoka yra objektyvi, tik reikia patikrinti, ar valstybės priemonė suteikia pranašumą vienai ar kelioms konkrečioms įmonėms (12).

Turto įsigijimas už mažesnę nei rinkos kainą iš esmės laikytinas suteiktu pranašumu. Todėl jei „Íslenskt sement ehf.“ būtų sumokėjusi už „Sementsverksmiðjan hf.“ kainą, atitinkančią bendrovės rinkos vertę, jai šiuo sandoriu nebūtų suteiktas joks pranašumas.

Siekdama nustatyti, ar „Íslenskt sement ehf.“ sumokėjo už valstybės valdomas akcijas kainą, žemesnę už jų rinkos vertę, Institucija patikėjo nepriklausomam ekspertui įvertinti „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertę šios bendrovės pardavimo metu. Kai buvo sudarytas visas sandoris, nepriklausomas ekspertas įvertino bendrovės rinkos vertę, atsižvelgdamas į tai, kad ši įmonė toliau vykdo veiklą. Tai reiškia, kad nepriklausomas ekspertas įvertino „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertę po to, kai Islandijos valstybės iždas atpirko dalį bendrovės turto, kuris nebuvo reikalingas cemento gamybai (13), o Finansų ministerija perėmė su bendrovės pensijomis susijusius įsipareigojimus. Taigi nepriklausomas ekspertas įvertino realaus „Íslenskt sement ehf.“ pirkinio rinkos vertę, t. y. bendrovės be tam tikro turto akcijas.

Nepriklausomo eksperto nuomone, vienintelis metodas, kuris galėtų padėti nustatyti teisingą bendrovės vertę tokiame sandoryje kaip valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ pardavimas, yra būsimų pinigų srautų diskontavimo metodas (naudojimo vertė) (14). Dabartinė numatomų pinigų srautų iš būsimo ilgalaikio turto naudojimo grynoji vertė atitinka investuotojo apskaičiavimus siekiant nustatyti potencialaus projekto rezultatus. Todėl pinigų srautai gali kisti atsižvelgiant į kiekvieno individualaus investuotojo strategiją. Todėl, nepriklausomo eksperto nuomone, geriausia strategija buvo apibrėžti galimų naudojamos vertės rezultatų spektrą, nustatant aukščiausią ir žemiausią rezultatų ribą. Islandijos valdžios institucijų buvo paprašyta pateikti informaciją ir apskaičiavimus, būtinus toms riboms nustatyti (15), kad būtų galima apytiksliai apskaičiuoti teisingą pagrindinės veiklos (cemento gamybos) vertę. Nustačius operatyvinę vertę bet kuris papildomas turtas, nepriskiriamas pagrindinei veiklai (pvz., finansinis turtas) buvo laikomas pridedamąja verte, o bet kurie įsipareigojimai (pvz., bet kokia skola ar kitas finansinis įsipareigojimas) buvo laikomi vertės sumažinimu.

Remiantis minėta informacija, paprašius nepriklausomam ekspertui, Islandijos valdžios institucijų buvo paprašyta parengti du scenarijus: I scenarijų, kuriame buvo daroma prielaida, kad cemento importas į Islandiją užima 30 % visos rinkos, ir II scenarijų, kuriame daroma prielaida, kad cementas nėra importuojamas. I scenarijuje (vadinamajame pesimistiniame scenarijuje) buvo nustatyta neigiama būsimų laisvų grynųjų pinigų srautų dabartinė grynoji vertė (toliau – DGV) – ji sudarė apie 1 000 mln. ISK, o II scenarijuje (vadinamajame optimistiniame scenarijuje) buvo nustatyta teigiama būsimų laisvų grynųjų pinigų srautų DGV – ji sudarė apie 200 mln. ISK. Koreguodama NPV rodiklius (atimdama ilgalaikę skolą ir pridėdama dabartinio grynojo turto perteklių) Islandijos vyriausybė apskaičiavo apytikrę - 897 mln. nuosavo turto vertę pagal I scenarijų ir 307 mln. nuosavo turto vertę pagal II scenarijų. Rezultatų pokyčius lėmė pajėgumų panaudojimas. Skirtingos gamybos sąnaudos už toną buvo apskaičiuotos kaip 5 749 ISK per metus, kai visiškai išnaudojami pajėgumai (130 000 tonų), arba kaip 7 479 ISK per metus, kai išnaudojama labai mažai pajėgumų (70 000 tonų). Todėl apskaičiavimuose susidarė dvigubas ekonomijos poveikis, nes abu kintamieji ir apibrėžimu nustatytos sąnaudos už toną mažėja, kai gaminamas didesnis produkcijos kiekis (16).

Pridėtame laiške Islandijos valdžios institucijos teigė, kad optimistinis scenarijus nebuvo realistinis, nes jame buvo daroma prielaida, kad Islandijos cemento rinkoje nėra konkurencijos. Turint omenyje konkurentės, Danijos bendrovės „Aalborg Portland“, investicijas į įrenginius, prielaida, kad Islandijos cemento rinkoje nebeliks konkurencijos, buvo laikoma neįtikima. Islandijos valdžios institucijos nekomentavo, ar pesimistinis scenarijus yra realistinis.

Ekspertas kritikavo Islandijos valdžios institucijų pateiktuose modeliuose taikomą didelę diskonto normą (į kurią buvo įtraukta ir rizikos priemoka). Taikant didelę diskonto normą, negalima tinkamai įvertinti įsipareigojimų, atsiradusių dėl neigiamų pinigų srautų, todėl tokia informacija pernelyg pagražina įmonės perspektyvas. Nepaisant šios kritikos, nuoseklumo sumetimais analizuojant skirtingus scenarijus buvo naudojama Islandijos valdžios institucijų siūloma reali 12,4 % diskonto norma.

I scenarijuje parodyta įmonė, kurį per trisdešimties metų laikotarpį nuolat patiria nuostolių, o tai atrodo visiškai nelogiška. Atsižvelgiant į tai, kad kurdamas pesimistinį scenarijų nepriklausomas ekspertas siekė nustatyti žemiausią galimo rezultato ribą, Islandijos valdžios institucijų pateiktas I scenarijus akivaizdžiai neatitiko reikalavimų (17). Bet koks logiškas sprendimas investuoti yra pagrįstas teigiamos grąžos lūkesčiais. Kyla klausimas, kaip protingas investuotojas reaguotų, jei negautų laukiamos teigiamos grąžos. Paprastai tokiais atvejais mažinami nuostoliai atsižvelgiant į persvarstytus lūkesčius.

Todėl nepriklausomas ekspertas performulavo pesimistinį scenarijų darydamas prielaidą, kad pajėgumai bus mažai išnaudojami (82 000 tonų per metus, prilyginant I scenarijaus vidurkiui) per penkerių metų laikotarpį, nedideles pardavimo kainas paliko atsižvelgdamas į 2003 m. (7 071 ISK už toną) ir padarė prielaidą, kad po penkerių veiklos metų bendrovė bus likviduota. Be to, buvo manoma, kad visus sunkumus, susijusius su neigiamais pinigų srautais, spręs savininkai. Eksperto nuomone, ši strategija atrodė pagrįsta blogiausio atvejo scenarijui, nes bet kuris logiškas sprendimas investuoti būtų pagrįstas teigiamos grąžos lūkesčiais ir galimybe reaguoti, jei teigiama grąža nebūtų gauta.

Blogiausio atvejo scenarijus, dėl kurio po penkerių metų būtų nutraukta cemento gamyba, lemtų, kad vos nutraukus gamybą reikėtų užsiimti tvarkymo veikla. Pagal nuomos susitarimą, 2003 m. liepos mėn. pasirašytą tarp „Sementsverksmiðjan hf.“ ir Akraneso miesto, „jei cemento gamyba nebus vykdoma be pertraukos 24 mėnesių laikotarpiu, „Iceland Cement Ltd.“ privalo savo lėšomis nugriauti medžiagų saugyklą“ (18). Remiantis Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija, numatomos tvarkymo išlaidos sudaro 460 mln. ISK, skaičiuojant pagal dabartines kainas (19).

Remiantis šia informacija, blogiausiame scenarijuje buvo numatoma padėtis, kai penkerius gamybos metus pajėgumai mažai išnaudojami, o cemento kainos išlieka 2003 m. lygio. Susijusių pinigų srautų dabartinė grynoji vertė buvo pakoreguota pagal turtą ir įsipareigojimus, nesusijusius su gamybos ciklu akcijų įsigijimo dieną. Buvo pridėtas ilgalaikio turto (pvz., cemento importui) alternatyvaus naudojimo grynasis poveikis ir tvarkymo išlaidos.

Remiantis nepriklausomo eksperto atliktu performulavimu, atlikus pinigų srauto simuliaciją gamykloje susidarė neigiamas pinigų srautas iš veiklos: 144 mln. ISK kasmet, per penkerius metus, o apskaičiavus dabartinę grynąją vertę susidarė neigiamos 360 mln. ISK išlaidos šeštaisiais metais. Šių pinigų srautų diskontuota vertė buvo apskaičiuota kaip – 691 mln. ISK suma, o po koregavimo, atsižvelgiant į balanso eilutes, nepriskiriamas darbo ciklui, buvo nustatyta – 332 mln. ISK investicijos vertė.

Optimistiniu scenarijumi buvo siekiama nustatyti viršutinę galimo rezultato ribą. Pagrindinė optimistinio scenarijaus savybė ta, kad po penkerių metų veikla turėtų pasiekti pusiausvyrą. Pradinis taškas buvo pirmieji veiklos metai po privatizavimo, kai buvo numatoma 100 000 tonų gamyba, 7 489 ISK cemento kaina, kintamosios išlaidos būtų tokios, kaip patvirtinta išlaidų formulėje (6 381 ISK už toną), o bendrosios išlaidos – kaip numatyta I scenarijuje (127 mln. ISK). Numatyta, kad metinis perinvestavimo piniginis poveikis sudarytų 40 ISK ir galėtų gerokai viršyti nuvertėjimą. Remiantis šiomis prielaidomis pirmaisiais metais buvo apskaičiuotas - 38 mln. ISK grynasis pinigų srautas. Todėl per penkerius metus grynasis pinigų srautas per konvergenciją palaipsniui būtų lygus nuliui šeštaisiais metais.

Apskaičiuota, kad dabartinė pinigų srautų grynoji vertė per pirmuosius penkerius veiklos metus sudarytų - 59 mln. ISK. Darant prielaidą, kad veiklos duodamas pelnas po to būtų beveik nulinis, dabartinė veiklos tolesniais metais vertė buvo prilyginta nuliui. Pagal šį scenarijų, eksperto nuomone, buvo logiška, kad per pirmuosius metus nebūtų taikomi mokesčių nuostolio perkėlimai (20). Veiklos rezultatas buvo pakoreguotas atsižvelgiant į balanso eilutes, nepriskiriamas darbo ciklui (kaip tai buvo padaryta pesimistiniame scenarijuje), todėl susidarė dabartinė grynoji 300 mln. ISK vertė. Ekspertas vėl taikė 12,4 % diskonto normą, kaip ir pesimistiniame scenarijuje. Jis pabrėžė, kad ši norma parodo tik nuosavo turto (iki apmokestinimo) sąnaudas, kadangi investicinis projektas pagal šį scenarijų paprastai būtų didžiąja dalimi finansuojamas skola, todėl sumažėtų bendra reikalinga grąžos norma. Mažesnė diskonto norma lemtų mažesnį teigiamą rezultatą, nes visi susiję pinigų srautai yra neigiami. Tačiau jis pabrėžė, kad svarbu nuosekliai taikyti tą pačią normą visuose scenarijuose.

Remiantis minėtais vertinimais, nepriklausomo eksperto nuomone, buvo tikslinga nustatyti viršutinę ir apatinę ribą, skirtą apskaičiuoti teisingą vertę, diskontuojant būsimus pinigų srautus. Apatinė riba būtų susijusi su pesimistiniu scenarijumi, pagal kurį cemento gamyba būtų nutraukta po kelerių veiklos metų, per kuriuos savininkai įsitikintų, kad įmonės veikla netaps pelninga. Per tuos nuostolingus metus būtų ne tik eikvojami bendrovės ištekliai, bet ir bendrovė turėtų prisiimti (nutraukusi gamybą) tvarkymo išlaidas (21). Šio scenarijaus teigiama savybė – pradinės atsargos ir finansiniai ištekliai, kurie lemtų teigiamas pajamas, jei įmonė būtų likviduojama, ir alternatyvus kai kurio ilgalaikio turto naudojimas. Remiantis pinigų srauto vertinimais, mažiausia „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertė būtų 322 mln. ISK.

Aukščiausia riba būtų nustatyta optimistiniame scenarijuje, kuriame numatyta, kad cemento gamybos pelningumas palaipsniui didės ir po kelerių metų pelnas ir nuostoliai bus subalansuoti. Kaip ir pagal pesimistinį scenarijų, pirmaisiais metais bus patirta nuostolių, kurie eikvos bendrovės išteklius, nors ne taip smarkiai. Dabartinė veiklos vertė, subalansavus pelną ir nuostolius, bus, tikėtina, nežymi, todėl darant apskaičiavimus ji buvo atmetama. Pagal šį scenarijų taip pat teigiamą poveikį darys pradinės atsargos ir finansinis turtas. Remiantis pinigų srauto vertinimais, didžiausia „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertė būtų 300 mln. ISK.

Todėl apskaičiuojant pinigų srautus buvo spėjama, kad teisingos vertės intervalas bus netoli nulio, o pagrįstos tikėtino rezultato finansinio svyravimo ribos apytikriai bus lygios ± 300 mln. ISK.

Kai kuriais atvejais sutartas sandoris gali nukrypti nuo prisilaikytinos arba hipotetinės rinkos vertės, nes viena sandorio šalis yra aiškiai privačiai suinteresuota šiuo konkrečiu sandoriu. Eksperto nuomone, bendrovei „Íslenskt sement ehf.“ įsigyjant valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas, į sandorį įtraukiami akivaizdžiai privatūs interesai, kurie galėjo daryti poveikį sandorio kainai.

„Íslenskt sement ehf.“ – tai trijų bendrovių konsorciumas, sudarytas įsigyti valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas: bendrovės „BM Valla“, „Björgun“ ir „Norcem“. „BM Valla“ yra didžiausia Islandijos statybos bendrovė ir didelė cemento vartotoja. Remiantis Institucijos, nepriklausomo eksperto, Islandijos valdžios institucijų ir „Íslenskt sement ehf.“ atstovų susitikime pateikta informacija, „BM Valla“ su Islandijos cemento gamykla sieja du strateginiai tikslai. Pirmas tikslas yra užtikrinti, kad cementą Islandijos rinkai tiektų ne vienintelis tiekėjas. Antras tikslas yra išlaikyti vietos produkto plėtrą ir kompetenciją, kad būtų užtikrinta ilgalaikė nauda statybos pramonei, ypač atsižvelgiant į Islandijos cemento rinkos technines ypatybes.

„Björgun“ tiekia kvarcinį smėlį bendrovei „Sementsverksmiðjan hf.“ Jei nebūtų gaminamas vietinis cementas, „Björgun“ neturėtų jokios kitos alternatyvios realizavimo rinkos.

„Norcem“ yra Norvegijos cemento gamintoja, priklausanti Vokietijos grupei „Heidelberger Zement“. „Norcem“ gali kelti strateginius ir konkurencinius tikslus, siekdama įsitvirtinti Islandijos rinkoje.

Atsižvelgiant į ypatingas pirkėjų konsorciumo aplinkybes, šiuo atveju nepriklausomas ekspertas mano, kad sutartą pirkimo kainą lėmė privatūs interesai.

Todėl nepriklausomas ekspertas padarė išvadą, kad (22)„nors man sutarta 68 mln. ISK kaina atrodo kiek per didelė, gali būti, kad savininkų padėtis susijusi su aspektais, padidinančiais galimybę susigrąžinti investicijų išlaidas“.

Institucija įvertino Islandijos valdžios institucijų pateiktus faktus ir skaičius bei išsamiai išnagrinėjo nepriklausomo eksperto pateiktą vertinimą ir ataskaitą. Institucija mano, kad eksperto analizė nurodo teisingą būdą nustatyti „Sementsverksmiðjan hf.“ vertę. Kaip jau minėta Sprendime Nr. 421/04/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą, negalima manyti, kad bendrovės, kuri, kaip numatyta, toliau tęsia veiklą, likvidacinė vertė parodo bendrovės rinkos vertę. Pritardama nepriklausomo eksperto nuomonei, Institucija mano, kad diskontuoto pinigų srauto analizė yra tinkamas būdas apskaičiuoti įmonės vertę šiuo atveju. Tačiau Institucija mano, kad bendrovės vertės vertinimas sandorio sudarymo metu akivaizdžiai gali sukelti didelių neaiškumų. Todėl, Institucijos nuomone, siekiant apskaičiuoti bendrovės vertę, atrodo pagrįsta ištirti skirtingus scenarijus, kaip tai padarė ekspertas, ir nustatyti diapazoną, kuriame būtų galima pagrįstai nustatyti vertę. Valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų kaina neperžengė nustatyto svyravimo ribų ir netgi buvo didesnė už vidutinę vertę, t. y. apie nulį.

Be to, Islandijos valdžios institucijos nustatė, kad bendrovės likvidacinė vertė buvo 69,6 mln. ISK. 2003 m. liepos 31 d. susitarime tarp Akraneso miesto ir „Sementsverksmiðjan hf.“ teigiama, kad „jei klinkerio gamyba nebus vykdoma be pertraukos 24 mėnesių laikotarpiu, „Iceland Cement Ltd.“ privalo savo lėšomis nugriauti medžiagų saugyklą“. Todėl „Sementsverksmiðjan hf.“ likvidacinė vertė buvo mažesnė nei 69,6 mln. ISK, nes reikėtų pridėti išlaidas už medžiagų saugyklos nugriovimą, kaip nustatyta minėtame teisiniame susitarime (23). Todėl kaina, kurią „Íslenskt sement ehf.“ sumokėjo už valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas, buvo didesnė už bendrovės likvidacinę vertę.

2. Išvada

Remdamasi šiomis aplinkybėmis, Institucija negali daryti išvados, kad bendrovė buvo parduota mažesne nei rinkos kaina. Todėl Institucija negali daryti išvados, kad „Íslenskt sement ehf.“, bendrovei, kurią įsteigė investuotojų grupė, siekdama įsigyti valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas, buvo suteiktas ekonominis pranašumas, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi atitikti keturias bendras sąlygas. Remdamasi minėtu vertinimu, Institucija nerado priežasčių tirti bet kurią kitą iš anksčiau išvardytų trijų priežasčių, dėl kurių priemonė laikoma valstybės pagalba. Kadangi „Íslenskt sement ehf.“ nebuvo suteiktas pranašumas, Institucija mano, kad valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimas investuotojų grupei „Íslenskt sement ehf.“ nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Šio sprendimo baigti valstybės valdomų akcijų pardavimo bendrovei „Íslenskt sement ehf.“ už 68 mln. ISK tyrimą, kuris yra oficialaus tyrimo, pradėto Institucijos sprendimu Nr. 421/04/COL ir išplėsto Sprendimu Nr. 367/06/COL, dalis, priėmimas nepažeidžia likusio tyrimo rezultatų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

ELPA priežiūros institucija mano, kad Islandijos valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimas bendrovei „Íslenskt sement ehf.“ už 68 mln. ISK nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai.

3 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Priimta Briuselyje 2006 m. lapkričio 29 d. ELPA priežiūros institucijos vardu, Bjørn T. GRYDELAND Pirmininkas Kristján A. STEFÁNSSON Kolegijos narys

(1) Toliau – Institucija.

(2) Toliau – EEE susitarimas.

(3) Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

(4) Gairės dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių bei Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo, ELPA priežiūros institucijos patvirtintos ir 1994 m. sausio 19 d. paskelbtos OL L 231, 1994 9 3, p. 1 ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3. Paskutiniai jų pakeitimai buvo atlikti 2006 m. spalio 25 d. Toliau – valstybės pagalbos gairės.

(5) 2004 m. gruodžio 20 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 421/04/COL dėl valstybei priklausančių „Sementsverksmišjan“ akcijų pardavimo (OL C 117, 2005 5 19, p. 17), vėliau – ES oficialiojo leidinio EEE priede Nr. 24, 2005 5 19.

(6) 2006 m. lapkričio 29 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 367/06/COL dėl valstybės pagalbos Islandijos valstybei perimant su pensijomis susijusius įmonės „Sementsverksmišjan hf.“ įsipareigojimus, dar nepaskelbtas.

(7) Daugiau informacijos apie Institucijos ir Islandijos valdžios institucijų susirašinėjimą galima rasti Institucijos sprendime Nr. 421/04/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

(8) Žr. 5 išnašą.

(9) 2003 m. rugpjūčio 19 d. Islandijos valdžios institucijų raštas, p. 3.

(10) Byla C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) and others prieš La Poste and others, [1996 m.], Rink. I- 3547, 60 punktas, Byla C-256/97 DM Transport [1999 m.] Rink. I-3913, 22 punktas, Byla CT-116/01 ir T-118/01 P&O Ferries prieš Komisiją [2003 m.] Rink., 112 punktas.

(11) Byla C-56/93 Belgija prieš Komisiją [1996 m.] Rink. I-723, 79 punktas, ir byla C-241/94, Prancūzija prieš Komisiją, [1996 m.], Rink. I-4551, 19 ir 20 punktai.

(12) Byla T-67/94, Ladbroke Racing prieš Komisiją, [1998 m.], Rink. II-1, 52 punktas, ir Byla T-46/97 SIC prieš Komisiją [2000 m.] Rink. II-2125, 83 punktas.

(13) Kaip numatyta akcijų pirkimo susitarime tarp Islandijos vyriausybės ir „Ķslenskt sement ehf.“ bei pagal sudarytą sandorį remiantis pirkimo sutarties tarp „Sementsverksmišjan hf.“ ir valstybės iždo nuostatomis.

(14) Eksperto ataskaita, p. 2.

(15) 2005 m. liepos 12 d. Institucijos raštas.

(16) Eksperto ataskaita, p. 8.

(17) Eksperto ataskaita, p. 8.

(18) 2003 m. spalio 2 d. nuomos sutartis tarp Akraneso miesto ir „Sementsverksmišjan hf.“

(19) Eksperto ataskaita, p. 9.

(20) Pajamų mokesčio nuostolis per vienerius metus gali būti naudojamas padengti anksčiau sumokėtus mokesčius pastaraisiais metais arba sumažinti nesumokėtus mokesčius bet kuriais kitais metais.

(21) Kaip anksčiau minėta, moralinis valstybės įsipareigojimas sutvarkyti gamybos aikštelę Akraneso mieste buvo pakeistas teisiniu įsipareigojimu, nustatytu bendrovei „Sementsverksmiðjan hf.“, pasirašius žemės sklypo Akraneso mieste nuomos sutartį tarp bendrovės ir Akraneso miesto.

(22) Eksperto ataskaita, p. 13.

(23) Likvidacinės vertės vertinime, kurį 2003 m. kovo mėn. atliko „MP Verdbref“, buvo apskaičiuota, kad išlaidos, susijusios su gamyklos (pastatai ir įrenginiai) nugriovimu ir aikštelės tvarkymu, sudarys 460 mln. ISK. Net jei šis skaičius nebūtų visiškai tikslus, jis nurodo, kad „Sementsverksmišjan“ užsikrauna naštą, kuri gali gerokai sumažinti apskaičiuotą likvidacinę vertę.