ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000, 2 straipsnio 11 punktas turi būti aiškinamas taip, kad neteisėtu išvežimu arba neteisėtu negrąžinimu, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, negali būti laikoma tokia situacija, kai vienas iš tėvų, vykdydamas sprendimą dėl perdavimo, kurį viena valstybė narė priėmė pagal 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai, be kito iš tėvų sutikimo turi išvežti savo vaiką iš nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės į kitą valstybę narę ir likti toje valstybėje narėje po to, kai buvo panaikintas sprendimas dėl perdavimo, o pirmosios valstybės narės institucijos nėra nusprendusios perduotus asmenis perimti savo žinion arba leisti jiems gyventi šalyje.
25

Be to, dėl to reglamento 16 straipsnio 3 dalyje vartojamos sąvokos „sankcijos“ Teisingumo Teismas, atsižvelgdamas į to paties reglamento 21 konstatuojamąją dalį, nusprendė, kad ji reiškia priemones, kurių buvo imtasi reaguojant į pažeidimus, institucijos atskleistus jai vykdant Reglamento Nr. 261/2004 16 straipsnio 1 dalyje numatytą bendro pobūdžio priežiūrą, o ne administracines priverstinio vykdymo priemones, kurių reikia imtis kiekvienu konkrečiu atveju (2016 m. kovo 17 d. Sprendimo Ruijssenaars ir kt., C‑145/15 ir C‑146/15, EU:C:2016:187, 32 punktas).
29

Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas mano, kaip matyti iš šio sprendimo 25 punkte minėto atsakymo į Teisingumo Teismo pateiktą klausimą, kad pagrindinė byla skiriasi nuo bylos, kurioje priimtas 2020 m. liepos 16 d. Sprendimas État belge(Šeimos susijungimas – Nepilnametis vaikas) (C‑133/19, C‑136/19 ir C‑137/19, EU:C:2020:577), atsižvelgiant, be kita ko, į skirtingas tų bylų, kuriose priimtas minėtas sprendimas, ir pagrindinės bylos faktines ir teisines aplinkybes. Visų pirma prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pažymi, kad minėtame sprendime Teisingumo Teismas patikslino, jog Direktyvos 2003/86 4 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punktas turi būti aiškinamas taip, kad laiko momentas, kuriuo reikia remtis nustatant, ar nesusituokęs trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės yra nepilnametis vaikas, yra prašymo leisti nepilnamečiams vaikams atvykti į šalį ir joje gyventi šeimos susijungimo tikslais pateikimo momentas, o ne atitinkamos valstybės narės kompetentingų institucijų sprendimo priėmimo dėl to prašymo momentas (tam tikrais atvejais po to, kai buvo apskųstas sprendimas atmesti tokį prašymą), tačiau Teisingumo Teismas neatsakė į klausimą, ar tuo atveju, kai vaikas prisijungia prie vieno iš pabėgėlio statusą turinčių tėvų, galima remtis ankstesniu laiko momentu, nei buvo pateiktas prašymas leisti šeimos susijungimo tikslais atvykti į šalį ir joje gyventi, t. y. vieno iš tėvų prieglobsčio prašymo pateikimo momentu, nes šis klausimas minėtose bylose nebuvo reikšmingas.
43

Šiuo klausimu iš Direktyvos 2009/81 35 straipsnio matyti, kad perkančiosios organizacijos kandidatams ir dalyviams turi kuo greičiau pranešti apie priimtus sprendimus dėl sutarties skyrimo ir kad ši informacija pateikiama raštu, jei to prašoma. Konkrečiai kalbant, jei suinteresuota šalis to prašo raštu, perkančiosios organizacijos, be kita ko, pateikia jai tinkamų duomenų, pagrindžiančių esminius per pirkimo procedūrą priimtus sprendimus. Taigi, kai perkančioji organizacija nustato, kad pasiūlymo kaina yra neįprastai maža, ir dėl to su atitinkamu konkurso dalyviu surengia rungimosi principu pagrįstą diskusiją, to rezultatas turėtų būti nurodytas raštu.
8

Tos pačios direktyvos 36 straipsnio „Nauja infrastruktūra“ 1 dalyje numatyta, kad, pateikus prašymą, stambiai naujai dujų infrastruktūrai, t. y. jungiamiesiems vamzdynams, SGD įrenginiams ir saugykloms, apibrėžtą laikotarpį gali būti leidžiama netaikyti, be kita ko, 9 ir 32 straipsnių nuostatų, jei laikomasi juose nurodytų sąlygų, tarp jų, be kita ko, numatytos šios dalies b punkte, kad investicijos rizikos laipsnis turi būti toks, kad nesuteikus išimties investicija būtų negalima. Be to, įsigaliojus ginčijamai direktyvai, Direktyvos 2009/73 36 straipsnio 1 dalies e punkte numatyta, kad pagal šią nuostatą naujai infrastruktūrai suteikta išimtis neturi, be kita ko, kenkti „gamtinių dujų tiekimo saugumui Sąjungoje“.
4

Šios direktyvos 4 straipsnyje „Kiti atsisakymo registruoti ar negaliojimo pagrindai, susiję su prieštaravimu ankstesnėms teisėms“ buvo numatyta: „1. Prekių ženklas neregistruojamas arba, jeigu įregistruotas, registracija gali būti pripažinta negaliojančia: a) jeigu jis yra tapatus ankstesniam prekių ženklui, o prekės ir paslaugos, kurioms jis yra pareikštas įregistruoti arba yra įregistruotas, yra tapačios prekėms arba paslaugoms, kurioms ankstesnis prekių ženklas yra saugomas; b) jeigu dėl savo tapatumo ar panašumo į ankstesnį prekių ženklą ir dėl prekių ar paslaugų, kurioms prekių ženklai yra skirti, tapatumo ar panašumo yra egzistuoja galimybė suklaidinti dalį visuomenės; suklaidinimo galimybė apima galimybę jį susieti su ankstesniu prekių ženklu. 2. 1 dalyje nurodyti „ankstesni prekių ženklai“ reiškia: a) toliau išvardytus prekių ženklus, kurių paraiškos įregistruoti padavimo data yra ankstesnė už paraiškos įregistruoti kitą ženklą padavimo datą, prireikus atsižvelgiant į jiems prašomą suteikti prioritetą: i) [Europos Sąjungos] prekių ženklus; ii) valstybėje narėje arba, jeigu kalbama apie Belgiją, Liuksemburgą ar Nyderlandus, – Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyboje įregistruotus prekių ženklus; iii) pagal valstybėje narėje galiojančius tarptautinius susitarimus įregistruotus prekių ženklus; b) [Europos Sąjungos] prekių ženklus, kuriems <…> teisėtai prašoma suteikti pirmenybę <…>; c) a ir b punktuose nurodytų prekių ženklų paraiškas priklausomai nuo jų registravimo; <…> 4. Be to, bet kuri valstybė narė gali numatyti, kad prekių ženklas neregistruojamas arba jo registracija gali būti pripažinta negaliojančia, jeigu: a) jis yra tapatus arba panašus į ankstesnį nacionalinį prekių ženklą, kaip jis apibrėžiamas 2 dalyje, ir turi būti arba buvo registruotas prekėms ar paslaugoms, nepanašioms į prekes ar paslaugas, kurioms buvo įregistruotas ankstesnis prekių ženklas, jeigu toje valstybėje narėje ankstesnis prekių ženklas turi gerą reputaciją ir jeigu dėl vėlesnio prekių ženklo naudojimo be tinkamos priežasties gali atsirasti galimybė nesąžiningai pasinaudoti ankstesnio prekių ženklo privalumais arba pažeisti ankstesnio prekių ženklo skiriamuosius bruožus ar gerą vardą [be tinkamos priežasties būtų nesąžiningai pasinaudota ankstesnio prekių ženklo skiriamuoju požymiu ar jo geru vardu arba jiems būtų pakenkta]; b) teisės į prekyboje naudojamą neregistruotą prekių ženklą arba į kitą žymenį buvo įgytos iki paraiškos įregistruoti vėlesnį prekių ženklą padavimo datos arba iki datos, kai buvo kreiptasi dėl prioriteto suteikimo paraiškai įregistruoti vėlesnį prekių ženklą, ir jeigu neįregistruotas prekių ženklas ar kitoks žymuo suteikia jo savininkui teisę uždrausti vartoti vėlesnį prekių ženklą; c) prekių ženklo naudojimas gali būti uždraustas dėl ankstesnių kitų nei 2 dalyje ir šios dalies b punkte nurodytų teisių, būtent dėl: i) teisės į vardą; ii) teisės į asmens atvaizdą; iii) autoriaus teisių; iv) pramoninės nuosavybės teisių; <…>“
18

Be to, atsižvelgiant į tai, kad, kaip matyti iš Direktyvos 2004/48 10 konstatuojamosios dalies, šia direktyva siekiama užtikrinti aukštą intelektinės nuosavybės apsaugos lygį vidaus rinkoje ir kad pagal šios direktyvos 3 straipsnio 2 dalį joje numatytos procedūros ir gynybos būdai turi būti atgrasomojo pobūdžio, atrodytų pagrįsta neleisti atlyginti pernelyg didelių išlaidų dėl neįprastai didelio užmokesčio, dėl kurio susitarė bylą laimėjusi šalis ir jos advokatas, arba dėl to, kad advokatas teikė paslaugas, kurios nelaikomos būtinomis siekiant užtikrinti atitinkamos intelektinės nuosavybės paisymą.
19

2019 m. gruodžio 20 d. Komisija perdavė Tarybai savo tarnybų darbinį dokumentą „Union submission to the seventh meeting of the [ISWG-GHG] of the IMO in London from 23 to 27 March 2020 on the introduction of lifecycle guidelines to estimate well-to[-]tank greenhouse gas (GHG) emissions of sustainable alternative fuels to incentivise the uptake of sustainable alternative fuels at global level“ (Sąjungos pasiūlymas 2020 m. kovo 23–27 d. Londone rengiamam septintajam posėdžiui dėl gyvavimo ciklo gairių, skirtų iš tvarių alternatyviųjų degalų „nuo gręžinio iki bako“ išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekiui įvertinti, siekiant paskatinti pereiti prie tvarių alternatyviųjų degalų visame pasaulyje, priėmimo (SWD (2019) 456 final).
48

Be to, nors pagal baudžiamojo įstatymo negaliojimo atgal principą, kuris neatsiejamas nuo nullum crimen, nulla poena sine lege principo, draudžiama, be kita ko, kad nagrinėdamas baudžiamąją bylą teismas sugriežtintų baudžiamąją atsakomybę asmenims, kuriems tokia byla iškelta (šiuo klausimu žr. 2017 m. gruodžio 5 d. Sprendimo M. A. S. ir M. B., C‑42/17, EU:C:2017:936, 57 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją), pagal jį nedraudžiama taikyti švelnesnių bausmių.
71

Be to, tokį aiškinimą patvirtina Direktyva 2002/83 siekiami tikslai. Iš jos 2 ir 5 konstatuojamųjų dalių matyti, kad šia direktyva siekiama, be kita ko, užtikrinti tinkamą apdraustųjų ir naudos gavėjų apsaugą visose valstybėse narėse ir suteikti galimybę visiems draudėjams kreiptis į bet kurį draudiką (2020 m. balandžio 2 d. Sprendimo kunsthaus muerz, C‑20/19, EU:C:2020:273, 34 punktas).
35

Visų pirma pagal šio reglamento 5 straipsnio 5 dalį valstybės narės paskirta vienintelė priežiūros institucija yra atsakinga, be kita ko, koordinuoti informacijos apie žvejybos veiklą, kurią ji perduoda Komisijai, rinkimą, tvarkymą ir patvirtinimą. Tarp šios informacijos yra ir ta, kuri nurodyta minėto reglamento 33 straipsnio 2 dalies a punkte ir 34 straipsnyje. Be to, pagal to paties reglamento 9 straipsnio 1 dalį valstybės narės naudoja palydovinę laivų stebėjimo sistemą, kuria naudodamosi veiksmingai stebi su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų veiklą, kad ir kur tie laivai būtų, ir tų valstybių narių vandenyse vykdomą žvejybos veiklą.
13

2017 m. liepos 24 d. rašte Slovakijos Respublika nurodė, kad negalėjo visapusiškai ir laiku įvykdyti įsipareigojimų pagal Direktyvą 2002/49, nes kelių infrastruktūros valdytojai ir geležinkelių operatoriai per nustatytus terminus neįvykdė jai pagal įstatymus tenkančių pareigų. Be to, ši valstybė narė Komisiją informavo, kad yra rengiami 17 pagrindiniams keliams skirtų veiksmų planų.
3

Reglamento Nr. 261/2004 1, 7 ir 12 konstatuojamosiose dalyse nustatyta: „(1) [Sąjungos] veiksmais oro transporto srityje, be kita ko, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį. Be to, turėtų būti visokeriopai atsižvelgiama į vartotojų apsaugos reikalavimus apskritai. <…> (7) Siekiant užtikrinti veiksmingą šio reglamento taikymą, juo nustatytos prievolės turėtų tekti skrydį vykdančiam arba ketinančiam vykdyti oro vežėjui, nesvarbu, ar jis yra orlaivio savininkas, ar nuomoja lėktuvą be įgulos ir atsargų arba su įgula ir atsargomis, ar kuriuo nors kitu pagrindu. <…> (12) Nemalonumai ir nepatogumai, kuriuos sukelia keleiviams skrydžių atšaukimas, taip pat turėtų būti sumažinti. Tai turėtų būti pasiekiama skatinant vežėjus pranešti keleiviams apie skrydžių atšaukimą iki tvarkaraštyje numatyto išvykimo laiko, be to, pasisiūlyti tinkamai nukreipti juos kitu maršrutu, kad keleiviai galėtų kitaip suplanuoti kelionę. Oro vežėjai, kurie to nepadaro, turėtų išmokėti keleiviams kompensacijas, išskyrus atvejus, kai skrydžiai atšaukiami dėl ypatingų aplinkybių, kurių nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių.“
(40)

Abonentus būtina apsaugoti nuo privatumo pažeidimų per gaunamus neužsakytus pranešimus tiesioginės rinkodaros tikslais, ypač siunčiamus automatiniais skambinimo automatais, telefaksais ir elektroniniu paštu, įskaitant ir SMS žinutes. Nors tokius neužsakytus komercinius pranešimus gali būti gana lengva ir pigu siuntinėti, tačiau gavėjui tai gali pridaryti nepatogumų ir išlaidų. Be to, kai kada tokie pranešimai dėl didelės jų apimties gali sukelti sunkumų elektroninių ryšių tinklams ir galiniams įrenginiams. Tokio pobūdžio neužsakytiems komerciniams pranešimams tiesioginės rinkodaros tikslais reikėtų iš anksto gauti aiškų gavėjo sutikimą prieš adresuojant jam tokius pranešimus. Vienai bendrai rinkai reikia suderinto požiūrio į šią problemą, kuris leistų taikyti verslui ir naudotojams paprastas taisykles visoje [Europos Sąjungoje].“
29

Savo dviem klausimais, kuriuos reikia nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Reglamento Nr. 6/2002 11 straipsnio 2 dalis turi būti aiškinama taip, kad toks gaminio vaizdų atskleidimas visuomenei, kaip transporto priemonės nuotraukų paskelbimas, gali lemti šio gaminio dalies arba jo sudedamosios dalies dizaino atskleidimą visuomenei, ir, jei taip, kiek gaminio dalies, kaip tai suprantama pagal minėto reglamento 3 dalies a punktą, arba sudėtinio gaminio sudedamosios dalies, kaip tai suprantama pagal to reglamento 3 straipsnio c punktą ir 4 straipsnio 2 dalį, vaizdas turi būti savarankiškas, palyginti su viso gaminio vaizdu, kad būtų galima patikrinti, ar šis vaizdas turi individualių savybių, kaip tai suprantama pagal to paties reglamento 6 straipsnio 1 dalį.
72

Be to, pagal šios direktyvos 4 straipsnio c punktą draudžiama viešai platinti kompiuterio programos kopiją be šios programos autoriaus teisių turėtojo sutikimo, o tai, kaip matyti iš Direktyvos 91/250 1 straipsnio 2 dalies, taikoma ir pirminio teksto arba kvazipirminio teksto, gauto atlikus dekompiliavimą, kopijoms.
68

Be to, nei iš skundžiamo sprendimo, nei iš Bendrojo Teismo posėdžio protokolo ar įrašo nematyti, kad per tą posėdį Bendrasis Teismas būtų aiškiai informavęs BPV, kad ketina ex officio iškelti pagrindą, susijusį su ginčijamo sprendimo autentiškumo patvirtinimo nebuvimu, ar kad BPV turėjo aptarti šį pagrindą per minėtą teismo posėdį.
4

Šios direktyvos 2 straipsnyje „Terminų apibrėžtys“ numatyta: „Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys: a) tarptautinė apsauga – pabėgėlio statusas ir papildomos apsaugos statusas, kaip apibrėžta e ir g punktuose; b) tarptautinės apsaugos gavėjas – asmuo, kuriam suteiktas pabėgėlio ar papildomos apsaugos statusas, kaip apibrėžta e ir g punktuose; c) Ženevos konvencija – 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencija dėl pabėgėlių statuso [(Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 189 t., Nr. 2545 (1954), p. 150,)] su pakeitimais, padarytais 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu [dėl pabėgėlių statuso]; d) pabėgėlis – trečiosios šalies pilietis, kuris dėl visiškai pagrįstos persekiojimo dėl rasės, religijos, tautybės, politinių pažiūrų ar priklausymo prie tam tikros socialinės grupės baimės yra už šalies, kurios pilietis jis yra, ribų ir negali arba dėl tokios baimės nepageidauja naudotis tos šalies apsauga, arba asmuo be pilietybės, kuris dėl minėtų priežasčių būdamas už šalies, kurioje yra jo ankstesnė įprastinė gyvenamoji vieta, ribų negali ar dėl tokios baimės nepageidauja į ją grįžti ir kuriam netaikomas 12 straipsnis; e) pabėgėlio statusas – valstybės narės pripažinimas, kad trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės yra pabėgėlis; f) papildomą apsaugą galintis gauti asmuo – trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės, kuris negali būti laikomas pabėgėliu, tačiau apie kurį pagrįstai galima manyti, kad jei jis būtų grąžintas į savo kilmės šalį arba – asmens be pilietybės atveju – į šalį, kurioje yra jos ankstesnė įprastinė gyvenamoji vieta, jam kiltų realus pavojus patirti 15 straipsnyje apibrėžtą didelę žalą, kuriam netaikomos 17 straipsnio 1 bei 2 dalys ir kuris negali arba dėl tokio pavojaus nepageidauja naudotis tos šalies apsauga; g) papildomos apsaugos statusas – valstybės narės pripažinimas, kad trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės yra papildomą apsaugą galintis gauti asmuo; h) tarptautinės apsaugos prašymas – trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės pateiktas prašymas dėl valstybės narės apsaugos, kuris, kaip galima suprasti, siekia pabėgėlio statuso arba papildomos apsaugos statuso ir kuris aiškiai neprašo kitokios rūšies apsaugos, kuriai netaikoma ši direktyva ir kurios galima prašyti atskirai; <…>“
14

Ji teigia, kad aptariamas streikas yra „ypatinga aplinkybė“, kaip ji suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalį, nes nėra būdingas jos įprastai veiklai ir negali būti jos realiai kontroliuojamas. Keturių profesinių sąjungų sprendimas organizuoti streiką vienu metu nepriskiriamas prie įprastos SAS veiklos teikti oro transporto paslaugas. Be to, Švedijos darbo rinkoje streikai labai reti, o aptariamas streikas, iš principo turėjęs įtakos visiems SAS pilotams, buvo vienas iš didžiausių oro transporto sektoriuje kada nors įvykusių streikų. Todėl SAS negalėjo reorganizuoti savo veiklos taip, kad būtų užtikrinti numatyti skrydžiai. Be to, kadangi aptariamas streikas buvo teisėtas, SAS negalėjo įpareigoti darbuotojų grįžti į darbą.
21

2008 m. rugpjūčio 20 d. IO su ILR 48 mėnesių laikotarpiui sudarė finansinės nuomos sutartį dėl 7810,94 EUR vertės be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) motorinės transporto priemonės. Iš šios sutarties nuostatų matyti, kad finansuojama vertė buvo 6248,75 EUR, nustatyta 8,25 % palūkanų norma, 4 % dydžio kredito suteikimo mokestis sudarė 312,44 EUR, o administravimo mokestis – 5 EUR per mėnesį. Sutartyje buvo numatyta, kad sutartinių įsipareigojimų nesilaikymo atveju finansinės nuomos paslaugos teikėjas gali arba pareikalauti, kad būtų taikomas priverstinis vykdymas dėl pagal sutartį finansinės nuomos paslaugos gavėjui tenkančių pareigų, įskaitant nuostolių atlyginimą, taip pat kartu ar alternatyviai imtis bet kokių, jo manymu, reikalingų priemonių, arba nutraukti sutartį be išankstinio įspėjimo ar papildomų formos reikalavimų nesikreipiant į teismą ar arbitražą ir pareikalaujant atlyginti nuostolius.
50

Atitinkamos pagalbos schemos suderinamumas su vidaus rinka nagrinėtas remiantis kitais aspektais, be kita ko, konkrečiai kalbant apie 2008 m. sprendimą dėl patvirtinimo, – sąlygomis, nustatytomis Bendrijos rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (OL C 37, 2001, p. 3; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 8 sk., 2 t., p. 76) E.3.3 skirsnyje, kuris susijęs su veiklos pagalba energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybai. Taigi to sprendimo 32 ir 36 konstatuojamosios dalyse Komisija patikrino, ar produktų, kuriems taikoma mokesčių lengvata, apibrėžtis atitinka šių rekomendacijų 6 punktą ir 2003 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/30/EB dėl skatinimo naudoti biokurą ir kitą atsinaujinantį kurą transporte (OL L 123, 2003, p. 42; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 13 sk., 31 t., p. 188). Minėto sprendimo 38–45 punktuose Komisija patikrino, ar pagalbos apskaičiavimas atitinka minėtų taisyklių 56 punkte nustatytus kriterijus ir ar dėl jo galima atmesti per didelės kompensacijos rizikos galimybę. Šiomis aplinkybėmis Komisija atsižvelgė į tai, kad mokesčių lengvata egzistavo kartu su biodegalams numatyta pareiga išleisti juos vartoti.
26

2015 m. rugpjūčio 25 d. IS buvo sulaikytas Vengrijoje ir tą pačią dieną apklaustas kaip įtariamasis. Prieš šią apklausą IS paprašė suteikti gynėjo ir vertėjo žodžiu pagalbą, o per apklausą, kurioje gynėjas negalėjo dalyvauti, jam buvo pranešta apie įtarimus. IS atsisakė duoti parodymus, motyvuodamas tuo, kad negalėjo pasikonsultuoti su savo gynėju.
38

Galiausiai, šešta, apeliantė priekaištauja Bendrajam Teismui dėl to, kad patvirtindamas galimybę paskyrimų tarnybai įgalioti IDOC atlikti Pareigūnų tarnybos nuostatų IX priedo 3 straipsnyje numatytą apklausą jis skundžiamo sprendimo 89 ir 90 punktuose pažeidė teisės į gynybą paisymo principą, kurio dalis, be kita ko, yra teisė būti išklausytam ir rungimosi principas. Konkrečiai kalbant, Bendrasis Teismas klaidingai nusprendė, kad atitinkamas pareigūnas gali teisėtai per IDOC pateikti paskyrimų tarnybai savo pastabas dėl visos bylos medžiagos prieš pastarajai priimant sprendimą pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų IX priedo 3 straipsnį. Iš tiesų, viena vertus, šios apklausos negali atlikti institucija, kuri prieš tai parengė tyrimo ataskaitą, siūlančią patraukti šį pareigūną atsakomybėn, ir kuri tuo tikslu surinko liudijimus, įskaitant minėto pareigūno liudijimą. Kita vertus, teisė būti išklausytam reiškia, kad suinteresuotasis asmuo turi galimybę daryti įtaką sprendimo priėmimo procesui, pateikdamas savo pastabas paskyrimų tarnybai.
41

Be to, toks aiškinimas taip pat neleistų laikantis vienodo požiūrio ir teisinio saugumo principų užtikrinti vienodo ir nuspėjamo požiūrio į visus prašytojus, kurių padėtis chronologiškai yra tokia pati, nes dėl tokio aiškinimo prašymo dėl tarptautinės apsaugos suteikimo sėkmę iš esmės lemtų aplinkybės, kurios priklauso nuo nacionalinės administracijos ar teismų, visų pirma nuo to, kaip operatyviai išnagrinėjamas prašymas ar priimamas sprendimas dėl skundo dėl sprendimo atmesti tokį prašymą, o ne nuo prieglobsčio prašytojo priklausančių aplinkybių (pagal analogiją žr. 2020 m. liepos 16 d. Sprendimo Belgijos valstybė (Šeimos susijungimas – Nepilnametis vaikas) (C‑133/19, C‑136/19 ir C‑137/19, EU:C:2020:577, 42 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
81

Be to, Reglamento Nr. 1093/2010 16 straipsnio, į kurį daroma nuoroda jo 8 straipsnio 2 dalies c punkte ir kuris ginčijamose gairėse minimas kaip jų teisinis pagrindas, 1 dalyje numatyta, kad siekdama nustatyti nuoseklią, veiksmingą ir efektyvią EFPIS priežiūros praktiką ir užtikrinti bendrą, vienodą ir nuoseklų Sąjungos teisės taikymą EBI skelbia kompetentingoms institucijoms arba finansų įstaigoms skirtas gaires ir rekomendacijas.
2

Šis prašymas pateiktas nagrinėjant Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs (Jungtinės Karalystės mokesčių ir muitų administratorius, Jungtinė Karalystė) ir WR ginčą dėl jam adresuoto pranešimo sumokėti akcizus, dėl kurių atsirado prievolė juos apskaičiuoti už prekes, jo atgabentas į Jungtinę Karalystę be galiojančio administracinio dokumento, įrodančio, kad gabenta taikant akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimą.
26

Be to, su duomenų bazės turinio tikrinimu susijusių investicijų sąvoka reiškia išteklius, panaudotus siekiant užtikrinti minėtoje bazėje esančios informacijos patikimumą, tiriant ieškomų duomenų tikslumą tiek duomenų bazės kūrimo, tiek jos veikimo laikotarpiu (2004 m. lapkričio 9 d. Sprendimo The British Horseracing Board ir kt., C‑203/02, EU:C:2004:695, 34 punktas).
13

Ginčijamo reglamento dalyje „Išvada“ esančiose 57–59 konstatuojamosiose dalyse nurodyta: „(57) Remdamasi pirmiau išdėstytais nustatytais faktais Komisija padarė išvadą, kad importuojamam nagrinėjamajam produktui, [t. y. aliuminio folijai, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuotai, bet daugiau neapdorotai, ritiniuose, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kilogramų] kaip apibrėžta per pradinį tyrimą, nustatytų muitų buvo vengiama importuojant [Kinijos] kilmės nežymiai pakeistą nagrinėjamąjį produktą. (58) Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad pasikeitė [Kinijos Liaudies Respublikos] ir Sąjungos prekybos pobūdis ir kad to pasikeitimo negalima paaiškinti jokia kita pakankamai pagrįsta priežastimi arba pateisinančiomis ekonominėmis aplinkybėmis, išskyrus muito nustatymą. (59) Komisija taip pat nustatė, kad dėl šio importo daroma žala ir kad taisomasis muito poveikis mažinamas panašaus produkto kainos ir (arba) kiekio požiūriu. Be to, nustatyta dempingo įrodymų, siejamų su anksčiau nustatytomis panašaus produkto normaliosiomis vertėmis.“