32.

Dėl formuluotės „nesąžiningas naudojimasis prekių ženklo skiriamuoju požymiu ar jo geru vardu“ (taip pat apibūdinamos žodžiais „parazitavimas“ ir „free-riding“ („nemokamas eksploatavimas“)) Teisingumo Teismas sprendime L’Oréal pažymėjo, kad ši formuluotė susijusi ne su kenkimu prekių ženklui, bet su „nauda, kurią trečiasis asmuo gauna naudodamas tapatų ar panašų žymenį“. Teisingumo Teismo teigimu, ji apima, be kita ko, „atvejus, kai prekių ženklo įvaizdį ar su juo siejamas charakteristikas perkeliant tapačiu ar panašiu žymeniu žymimoms prekėms akivaizdžiai naudojamasi gerą vardą turinčio prekių ženklo sėkme.“ Iš to išplaukia, kad „trečiojo asmens naudojimasis prekių ženklo skiriamuoju požymiu ar jo geru vardu gali pasirodyti nesąžiningas, net jeigu tapataus ar panašaus žymens naudojimas nekenkia prekių ženklo skiriamajam požymiui ir jo geram vardui arba, bendrai tariant, prekių ženklo savininkui“ ( 20 ). Be to, Teisingumo Teismas dar Sprendime Intel išaiškino, kad siekiant nustatyti, ar, naudojant žymenį nesąžiningai, naudojamasi prekių ženklo skiriamuoju požymiu arba jo geru vardu, reikia atlikti visapusį vertinimą, atsižvelgiant į visus svarbius konkretaus atvejo veiksnius, prie kurių priskiriami prekių ženklo gero vardo stiprumas ir skiriamojo požymio laipsnis, prekių ženklų, dėl kurių kilo ginčas, panašumo laipsnis bei atitinkamų prekių ar paslaugų rūšis ir artimumo laipsnis ( 21 ). Kalbant apie ankstesnio prekių ženklo gero vardo stiprumą ir skiriamojo požymio laipsnį, pažymėtina, jog Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad juo ryškesnis ankstesnio prekių ženklo skiriamasis požymis ir geresnis jo vardas, juo lengviau bus galima pripažinti žalos buvimą ( 22 ) ir kad kuo mažiau laiko reikia, kad vėlesnis prekių ženklas primintų ankstesnį prekių ženklą, ir kuo labiau jį primena, tuo didesnė galimybė, kad dėl prekių ženklo naudojimo dabar arba ateityje nesąžiningai naudojamasi prekių ženklo skiriamuoju požymiu ar jo geru vardu arba jiems kenkiama ( 23 ). Atliekant tokį visapusį vertinimą, prireikus galima atsižvelgti ir į prekių ženklo „atskiedimo“ arba juodinimo galimybės buvimą ( 24 ). Galiausiai Teisingumo Teismas nurodė, jog kai atlikus visapusį vertinimą paaiškėja, kad „trečiasis asmuo, naudodamas žymenį, panašų į gerą vardą turintį prekių ženklą, ketina pasinaudoti pastarojo sėkme, kad gautų naudos iš jo patrauklumo, reputacijos bei prestižo, ir be jokios finansinės kompensacijos naudotis prekių ženklo savininko komercinio pobūdžio pastangomis šio prekių ženklo įvaizdžiui sukurti ir išlaikyti, nauda, gaunama iš minėto naudojimo, turi būti laikoma nesąžiningai gauta iš minėto prekių ženklo skiriamojo požymio ar jo gero vardo“ ( 25 ). Sprendime Interflora Teisingumo Teismas minėtus principus patvirtino ( 26 ). Konkrečiai kalbant, jis pabrėžė, kad apibūdinta nauda turi būti laikoma gauta nesąžiningai, kai nėra „tinkamos priežasties“, kaip tai suprantama pagal atitinkamas Direktyvos 89/104 ( 27 ) nuostatas. Dėl prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo pateiktos bylos, susijusios su reklaminiu skelbimu, prieinamu internete, įvedus gerą vardą turintį prekių ženklą atitinkančius raktažodžius, Teisingumo Teismas nusprendė, jog kai siūlomos ne šio prekių ženklo savininko prekių ar paslaugų imitacijos ( 28 ), o prekių ženklo savininko prekėms ir paslaugoms alternatyvios prekės ir paslaugos, prekių ženklas nesilpninamas, nejuodinamas, iš esmės nepažeidžiamos šio prekių ženklo funkcijos ir toks naudojimas iš principo laikytinas sveika ir sąžininga konkurencija atitinkamoje prekių ir paslaugų rinkoje, taigi ji vyksta dėl „tinkamos priežasties“, kaip tai suprantama pagal minėtas nuostatas ( 29 ).