32.

Šiomis aplinkybėmis Tribunal d’arrondissement de Luxembourg (Liuksemburgo apygardos teismas) nusprendė sustabdyti bylų nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus: „1. Ar [Direktyvos 2018/843] 1 straipsnio 15 dalies c punktas – todėl, kad jame valstybės narės įpareigojamos užtikrinti, kad informaciją apie tikruosius savininkus visais atvejais galėtų gauti bet kuris plačiosios visuomenės atstovas, nereikalaujant jokio pateisinimo dėl teisėto intereso, – galioja: a) atsižvelgiant į [Chartijos] 7 straipsnyje, siejant jį su [1950 m. lapkričio 4 d. Romoje pasirašytos Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (toliau – EŽTK)] 8 straipsniu, užtikrinamą teisę į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą, turint omenyje tikslus, nurodytus, be kita ko, Direktyvos 2018/843 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse, visų pirma kovoti su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu; ir b) atsižvelgiant į Chartijos 8 straipsnyje užtikrinamą teisę į asmens duomenų apsaugą, kiek ja siekiama, be kita ko, užtikrinti teisėtą, sąžiningą ir skaidrų duomenų tvarkymą duomenų subjekto atžvilgiu, duomenų rinkimo ir tvarkymo tikslų ribojimą ir duomenų kiekio mažinimą? 2. a) Ar Direktyvos 2018/843 1 straipsnio 15 dalies g punktas turi būti aiškinamas taip, kad jame nurodytos išimtinės aplinkybės, kai valstybės narės gali numatyti leidžiančias nukrypti nuostatas, susijusias su galimybe gauti visą informaciją apie tikruosius savininkus arba jos dalį, jeigu dėl plačiosios visuomenės prieigos prie informacijos tikrajam savininkui kiltų neproporcinga sukčiavimo, pagrobimo, šantažo, turto prievartavimo, priekabiavimo, smurto ar bauginimo rizika, gali būti pripažintos tik pateikus įrodymus dėl tikrajam savininkui faktiškai tenkančios neproporcingos sukčiavimo, pagrobimo, šantažo, turto prievartavimo, priekabiavimo, smurto ar bauginimo rizikos, kuri yra išimtinė, akivaizdi, reali ir esama? b) Jeigu į pirma nurodytą klausimą būtų atsakyta teigiamai: ar taip aiškinamas Direktyvos 2018/843 1 straipsnio 15 punkto g papunktis galioja, atsižvelgiant į Chartijos 7 straipsnyje užtikrinamą teisę į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą ir Chartijos 8 straipsnyje užtikrinamą teisę į asmens duomenų apsaugą? 3. a) Ar [BDAR] 5 straipsnio 1 dalies a punktas, pagal kurį įpareigojama duomenų subjekto duomenis tvarkyti teisėtai, sąžiningai ir skaidriai, turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį nedraudžiama, – kad tikrojo savininko asmens duomenys, įtraukti į tikrųjų savininkų registrą, įsteigtą pagal Direktyvos 2015/849 30 straipsnį, būtų prieinami plačiajai visuomenei be jokios kontrolės ir visuomenės nariui nepateikiant jokio pateisinimo ir neinformuojant duomenų subjekto (tikrojo savininko), kas susipažino su šiais jo asmens duomenimis; ir – kad tokio tikrųjų savininkų registro duomenų valdytojas suteiktų prieigą prie tikrųjų savininkų asmens duomenų neribotam asmenų skaičiui, kurio neįmanoma nustatyti? b) Ar [BDAR] 5 straipsnio 1 dalies b punktas, pagal kurį įpareigojama riboti duomenų tvarkymo tikslus, turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį nedraudžiama, kad tikrojo savininko asmens duomenys, įtraukti į tikrųjų savininkų registrą, įsteigtą pagal Direktyvos 2015/849 30 straipsnį, būtų prieinami plačiajai visuomenei, šių duomenų valdytojui negalint užtikrinti, kad šie duomenys būtų naudojami išimtinai tuo tikslu, dėl kurio jie buvo surinkti, t. y. iš esmės, siekiant kovoti su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, tikslu, kurio laikymosi plačioji visuomenė, nebūdama tam skirta institucija, neužtikrina? c) Ar BDAR 5 straipsnio 1 dalies c punktas, pagal kurį įpareigojama mažinti duomenų kiekį, turi būti aiškinamas taip, kad juo nedraudžiama leisti plačiajai visuomenei per tikrųjų savininkų registrą, įsteigtą pagal Direktyvos 2015/849 30 straipsnį, susipažinti ne tik su tikrojo savininko vardu, pavarde, gimimo mėnesiu ir metais, pilietybe, gyvenamosios vietos šalimi ir jo turimų [naudos teisių] pobūdžiu ir apimtimi, bet ir su jo gimimo data ir vieta? d) Ar pagal BDAR 5 straipsnio 1 dalies f punktą, pagal kurį įpareigojama, kad duomenys turi būti tvarkomi užtikrinant tinkamą asmens duomenų saugumą, įskaitant apsaugą nuo duomenų tvarkymo be leidimo arba neteisėto duomenų tvarkymo, taip užtikrinant šių duomenų vientisumą ir konfidencialumą, nėra draudžiama neribota ir besąlyginė prieiga prie tikrųjų savininkų asmens duomenų, prieinamų tikrųjų savininkų registre, įsteigtame pagal Direktyvos 2015/849 30 straipsnį, neprisiimant įsipareigojimo saugoti šių duomenų konfidencialumą? e) Ar BDAR 25 straipsnio 2 dalis, kurioje nustatoma standartizuotoji duomenų apsauga, pagal kurią užtikrinama, be kita ko, kad su asmens duomenimis standartizuotai, be fizinio asmens įsikišimo, negalėtų susipažinti neribotas fizinių asmenų skaičius, turi būti aiškinama taip, kad pagal ją nedraudžiama: – nereikalauti, kad plačiosios visuomenės nariai, siekiantys susipažinti su tikrojo savininko asmens duomenimis, registruotųsi Tikrųjų savininkų registro, įsteigto pagal Direktyvos 2015/849 30 straipsnį, interneto svetainėje, ir – minėtam tikrajam savininkui nepateikti jokios informacijos apie susipažinimą su šiame registre saugomais tikrojo savininko asmens duomenimis, ir – netaikyti jokio apribojimo, susijusio su nagrinėjamų asmens duomenų apimtimi ir prieinamumu, atsižvelgiant į jų tvarkymo tikslą? f) Ar [BDAR] 44–50 straipsniai, kuriuose nustatomos griežtos asmens duomenų perdavimo į trečiąją valstybę sąlygos, turi būti aiškinami taip, kad pagal juos nedraudžiama, kad tokie tikrojo savininko duomenys, įtraukti į tikrųjų savininkų registrą, įsteigtą pagal Direktyvos 2015/849 30 straipsnį, būtų visais atvejais prieinami kiekvienam plačiosios visuomenės nariui, nepagrindžiant jokio teisėto intereso ir netaikant jokių apribojimų, susijusių su šios visuomenės buvimo vieta?“