Tarptautinio susitarimo, tokio kaip ES ir Mauricijaus susitarimo dėl piratavimu įtariamų asmenų ir konfiskuoto susijusio turto perdavimo sąlygų, sudarymo procedūros pagal SESV 218 straipsnį atveju būtent materialinis teisinis sprendimo dėl tokio susitarimo sudarymo pagrindas lemia pagal šios nuostatos 6 dalį taikytinos procedūros rūšį. Ypač tada, kai sprendimas sudaryti tokį susitarimą teisingai pagrįstas išimtinai tokiu materialiniu teisiniu pagrindu, kuris patenka į bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) sritį, taikoma SESV 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos pirmoje sakinio dalyje numatytos rūšies procedūra. Toks aiškinimas juo labiau pateisinamas atsižvelgiant į reikalavimus, susijusius su teisiniu saugumu. Procedūrinį teisinį pagrindą susiejant su materialiniu teisiniu akto pagrindu toks aiškinimas leidžia nustatyti taikytiną procedūrą remiantis objektyviais kriterijais, kuriems gali būti taikoma teisminė kontrolė.

Kiek tai susiję su sprendimu sudaryti susitarimą, kuriuo siekiama pagrindinio į BUSP sritį patenkančio tikslo, SESV 218 straipsnio 6 dalies formuluotė, pagal kurią Taryba priima sprendimą sudaryti tarptautinį susitarimą, gavusi Parlamento pritarimą arba su juo pasikonsultavusi, „išskyrus tuos atvejus, kai susitarimas išimtinai susijęs su BUSP“, neleidžia nustatyti nei, kad toks sprendimas gali būti laikomas „išimtinai susijusiu su BUSP“ vien todėl, kad jis grindžiamas į šią politikos sritį patenkančiu materialiniu teisiniu pagrindu atmetant visus kitus materialinius teisinius pagrindus, nei, kad minėtas sprendimas dėl savo papildomų tikslų, t. y. kitų nei pagrindinis į BUSP sritį patenkantis tikslas, turi būti laikomas susijusiu ir su kitomis Sąjungos teisės sritimis.

Be to, dėl SESV 218 straipsnio tikslų pažymėtina, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tam, kad būtų įvykdyti aiškumo, nuoseklumo ir racionalizavimo reikalavimai, šiame straipsnyje nustatyta vienoda visuotinai galiojanti derybų dėl tarptautinių susitarimų, kuriuos Sąjunga kompetentinga sudaryti savo veiklos srityje, įskaitant BUSP, ir jų sudarymo procedūra, jeigu Sutartyse nenumatytos specialios procedūros. Taikant šią procedūrą, būtent dėl jos bendro pobūdžio reikia atsižvelgti į kiekvienai Sąjungos veiklos sričiai Sutartyse numatytus ypatumus, be kita ko, susijusius su institucijų kompetencija. Šiuo klausimu svarbu pažymėti, kad, siekiant atsižvelgti į šiuos ypatumus, SESV 218 straipsnio 6 dalyje nustatytos trijų rūšių tarptautinio susitarimo sudarymo procedūros, kuriose numatytas skirtingas Parlamento vaidmuo. Šiuo skirstymu siekiama, kad išorės santykiai atspindėtų vidinį institucijų galių paskirstymą.

Taip SESV 218 straipsnio 6 dalyje sukuriama Sąjungos vidaus priemonių priėmimo procedūros ir tarptautinių susitarimų priėmimo procedūros atitiktis, siekiant užtikrinti, kad tam tikroje srityje Parlamentas ir Taryba turėtų vienodus įgaliojimus ir būtų paisoma Sutartyse numatytos institucinės pusiausvyros. Todėl siekiant kaip tik užtikrinti, kad tikrai būtų laikomasi šios simetrijos, Teisingumo Teismo praktikoje suformuluota taisyklė, pagal kurią būtent materialinis teisinis akto pagrindas lemia procedūras, kurių reikia laikytis priimant tą aktą, galioja ne tik vidaus akto priėmimo procedūroms, bet ir procedūroms, taikomoms tarptautinių susitarimų sudarymui.

(žr. 48, 50, 52–60 punktus)