ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
40

Toliau kalbant apie Pagrindų direktyvos 16 straipsnio 3 dalies trečią sakinį, pažymėtina, jog ši nuostata numato, kad apie reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimų konkretiems sektoriams panaikinimą šalims, kurioms jie „turi įtakos“, pranešama iš anksto. Kadangi didelę įtaką atitinkamoje rinkoje turinti (anksčiau turėjusi) įmonė yra šiuos įpareigojimus panaikinančio sprendimo adresatė, savaime suprantama, kad apie šį sprendimą jai turi būti pranešta. Tas pats pasakytina ir apie tokius įpareigojimus tokiai įmonei nustatančius sprendimus, nepaisant to, kad šios direktyvos 16 straipsnio 4 dalyje apie tai tiesiogiai neužsimenama. Kita vertus, šios direktyvos 16 straipsnio 3 dalyje numatytas pranešimas įgyja prasmę tų konkuruojančių įmonių atžvilgiu, kurios gautų naudos iš nuspręstų panaikinti įpareigojimų. Iš to išplaukia, kad numatydamas tokį pranešimą Bendrijos teisės aktų leidėjas siekė apsaugoti visų pirma didelę įtaką rinkoje turinčios (anksčiau turėjusios) įmonės konkurentus kaip šalis, kurioms minėtas panaikinimas „turi įtakos“. Be to, reikia pastebėti, kad Bendrijos teisės aktų leidėjas šioje nuostatoje būtų nurodęs ne šalių, kurioms panaikinimas „turi įtakos“, sąvoką, bet tos pačios dalies antrame sakinyje pavartotą „įmonės“ sąvoką.
13

Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką į EB sutarties nuostatų, susijusių su įsisteigimo laisve, materialinio taikymo sritį patenka nacionalinės nuostatos, kurios turi būti taikomos tuomet, kai atitinkamos valstybės narės pilietis dalyvauja kitoje valstybėje narėje įsteigtos bendrovės kapitale ir toks dalyvavimas jam leidžia daryti aiškią įtaką šios bendrovės sprendimams bei nulemti jos veiklą (žr., be kita ko, 2000 m. balandžio 13 d. Sprendimo Baars, C-251/98, Rink. p. I-2787, 22 punktą; 2006 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Cadbury Schweppes ir Cadbury Schweppes Overseas, C-196/04, Rink. p. I-7995, 31 punktą ir 2007 m. kovo 13 d. Sprendimo Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation, C-524/04, Rink. p. I-2107, 27 punktą).
Tačiau nustatant, ar realiai egzistuoja „atliekos“ Direktyvos 75/442 dėl atliekų, iš dalies pakeistos Direktyva 91/156, 1 straipsnio a punkto prasme, reikia įvertinti visas aplinkybes, atsižvelgiant į šios direktyvos tikslą ir siekiant nepažeisti jos veiksmingumo.

Be to, kai kurios aplinkybės gali patvirtinti, jog medžiaga ar daiktas buvo šalinami, ketinami šalinti arba privalo būti „pašalinti“ šios nuostatos prasme. Taip yra būtent tuo atveju, kai naudojama medžiaga yra gamybos arba vartojimo atliekos, t. y. produktas, kurio nebuvo siekiama pagaminti, nes medžiagos apdorojimo arba panaudojimo metodas nėra lemiamas ją pripažįstant atlieka. Norint įvertinti, ar atitinkama medžiaga yra atliekos direktyvos prasme, be kriterijaus, paremto medžiagos, kaip gamybos likučio, pobūdžiu, svarbus kriterijus yra šios medžiagos pakartotinio panaudojimo jos iš anksto neperdirbant tikimybė. Jei medžiagą ne tik galima dar kartą panaudoti, bet turėtojui ekonomiškai naudinga tai daryti, panaudojimo dar kartą tikimybė yra didelė. Tokiu atveju nagrinėjama medžiaga yra ne našta, kurios turėtojas siektų „atsikratyti“, o tikras produktas. Todėl vien dėl to, kad aptariamos medžiagos bus pakartotinai panaudojamos, negalima daryti išvados, kad jos nėra atliekos direktyvos prasme. Iš tikrųjų tai, kas atsitiks su daiktu ar medžiaga ateityje, neturi reikšmės jos, kaip atliekos, kuri apibrėžta pagal direktyvos 1 straipsnio a punktą, pobūdžiui, kiek tai susiję su tuo, ar daikto arba medžiagos turėtojas ją šalina, ketina arba privalo pašalinti.

Nors tam tikrais atvejais produktas, medžiaga ar žaliava, išgauti ar pagaminti per procesą, kuris iš esmės nėra skirtas jiems pagaminti, gali būti pripažinti ne atliekomis, o subproduktais, kurių turėtojas nesiekia pašalinti šios nuostatos prasme, tačiau ketina naudoti arba realizuoti – prireikus įskaitant kitų nei jį pagaminusių ūkio subjektų poreikius – jam naudingomis sąlygomis vėlesniame procese, tačiau taip yra tik su sąlyga, kad šis pakartotinis panaudojimas yra tikras, nereikalauja ankstesnio neapdorojimo ir yra gamybos ir naudojimo proceso tęsinys.

(žr. 34, 36, 38, 39, 41 ir 49, 50 punktus)
Keywords

Summary



Keywords

1. Prejudiciniai klausimai – Priimtinumas – Ribos

(EB 234 straipsnis)

2. Bendrijos teisė – Ieškinys – Nacionalinės proceso taisyklės

(Tarybos direktyvos 85/511, iš dalies pakeistos Direktyva 90/423, 11 ir 13 straipsniai)

Summary

1. Nacionalinio teismo pateiktiems klausimams dėl Bendrijos teisės aiškinimo, atsižvelgiant į jo paties nurodytas faktines aplinkybes ir teisinius pagrindus, kurių tikslumo Teisingumo Teismas neprivalo tikrinti, taikoma svarbumo prezumpcija. Nacionalinio teismo pateiktą prašymą priimti prejudicinį sprendimą Teisingumo Teismas gali atmesti, tik jei yra akivaizdu, jog prašymas išaiškinti Bendrijos teisę yra visiškai nesusijęs su pagrindinės bylos faktais ar dalyku, kai problema yra hipotetinė arba kai Teisingumo Teismui nežinomos faktinės aplinkybės ar teisiniai pagrindai, kad jis galėtų naudingai atsakyti į jam pateiktus klausimus. Ši svarbumo prezumpcija negali būti paneigta vien dėl to, kad viena iš pagrindinės bylos šalių užginčija tam tikrus faktus, kurių Teisingumo Teismas neprivalo tikrinti ir nuo kurių priklauso šio ginčo dalyko apibrėžimas.

(žr. 22–23 punktus)

2. Vykstant teismo procesui dėl administracinio teisės akto teisėtumo pagal pagrindus, grindžiamus Direktyvos 85/511 dėl Bendrijos snukio ir nagų ligos kontrolės priemonių įdiegimo, iš dalies pakeistos Direktyva 90/423/EEB, 11 ir 13 straipsnių pažeidimais, Bendrijos teisė nenumato nacionalinio teismo pareigos ex officio iškelti pagrindą dėl Bendrijos teisės aktų nuostatų pažeidimo, nes to nereikalauja nei lygiavertiškumo, nei veiksmingumo principai.

Viena vertus, kalbant apie lygiavertiškumo principą, šios direktyvos nuostatos nenustato nei sąlygų, kurioms esant gali būti taikomos snukio ir nagų ligos kontrolės priemonės, nei valdžios institucijų, kurios būtų kompetentingos neviršydamos įgaliojimų nustatyti asmenų teisių ir pareigų ribas, todėl jos negali būti laikomos lygiavertėmis nacionalinėms viešąją tvarką reglamentuojančioms taisyklėms, kurios sudaro nacionalinių priemonių pagrindą, nes apibrėžia sąlygas, kurioms esant jos gali būti taikomos, ir valdžios institucijas, kurios būtų kompetentingos neviršydamos įgaliojimų nustatyti asmenų teisių ir pareigų ribas. Kita vertus, veiksmingumo principas nedraudžia nacionalinės teisės nuostatos, kuri neleidžia nacionaliniams teismams ex officio iškelti teisinį pagrindą, grindžiamą Bendrijos teisės pažeidimu, jei šio pagrindo nagrinėjimas įpareigotų atsisakyti jiems nustatytos pasyvumo pareigos, peržengiant šalių apibrėžtas ginčo ribas, ir dėl to jie turėtų remtis kitais faktais nei tie, kuriais grįsdama savo prašymą rėmėsi šių nuostatų taikymu suinteresuota šalis. Tokiose bylose veiksmingumo principas nenustato nacionaliniams teismams pareigos ex officio iškelti teisės pagrindą, grindžiamą Bendrijos nuostata, neatsižvelgiant į jos svarbą Bendrijos teisės sistemai, jei bylos šalys pačios turi realią galimybę remtis Bendrijos teise grindžiamu pagrindu nacionaliniuose teismuose.

(žr. 29–31, 36, 41–42 punktus ir rezoliucinę dalį)
Direktyvos 79/409 dėl laukinių paukščių apsaugos, iš dalies pakeistos Direktyva 97/49, 4 straipsnyje numatyta tiek I priede nurodytoms rūšims, tiek migruojančioms rūšims aiškiai apibrėžta ir sugriežtinta tvarka pateisinama tuo, kad kalbama atitinkamai apie rūšis, kurioms labiausiai gresia pavojus, ir rūšis, kurios yra bendro Bendrijos paveldo dalis. Beje, iš šios direktyvos devintos konstatuojamosios dalies matyti, kad visų paukščių rūšių apsaugai yra būtina išsaugoti, palaikyti arba atstatyti pakankamos įvairovės ir ploto buveines. Taigi valstybės narės privalo imtis priemonių, kurios būtinos minėtų rūšių apsaugai.

Dėl to būtina atnaujinti mokslo duomenis siekiant nustatyti rūšių, kurioms labiausiai gresia pavojus, bei rūšių, kurios yra bendro Bendrijos paveldo dalis, padėtį tam, kad tinkamiausiose teritorijose būtų įsteigtos specialios apsaugos teritorijos. Siekiant įvertinti, ar buvo įvykdyti įsipareigojimai pagal direktyvą, svarbu naudoti naujausius mokslo duomenis, turimus pagrįstoje nuomonėje nurodyto termino pabaigoje. Šiuo atžvilgiu nepateikus mokslo tyrimų, kuriais galima paneigti „Inventory of Important Bird Areas in the European Community“ (Paukščių faunai svarbių arealų Europos Bendrijoje inventorius) (IBA 2000) rezultatus, šis inventorius yra naujausias ir tiksliausias šaltinis norint nustatyti tinkamiausią teritorijų kiekį ir dydį šiame priede nenurodytų nuolat aptinkamų migruojančių rūšių apsaugai.

(žr. 46, 47, 66, 67 punktus)
Keywords

Summary



Keywords

1. Institucijų aktai – Galiojimas laiko atžvilgiu – Procesinės normos – Materialinės normos – Atskyrimas

(Tarybos reglamento Nr. 2913/92 217–232 straipsniai)

2. Europos Bendrijų nuosavi ištekliai – Importo arba eksporto muitų išieškojimas išleidus prekes

(Tarybos reglamento Nr. 2913/92 221 straipsnio 1 dalis)

3. Europos Bendrijų nuosavi ištekliai – Importo arba eksporto muitų išieškojimas išleidus prekes

(Tarybos reglamento Nr. 2913/92 221 straipsnis)

Summary

1. Procesinės normos apskritai laikomos taikytinomis visiems jų įsigaliojimo metu nagrinėjamiems teisiniams ginčams, skirtingai nei materialinės normos, kurios paprastai aiškinamos kaip netaikytinos iki jų įsigaliojimo susidariusioms situacijoms.

Vadinasi, tik Reglamento Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 217–232 straipsniuose įtvirtintos procesinės normos taikomos po 1994 m. sausio 1 d. (šio reglamento įsigaliojimo data) išieškant skolą muitinei, atsiradusią iki šios datos.

Muitinės kodekso 221 straipsnio 3 dalyje įtvirtinta nuostata, priešingai nei to paties straipsnio 1 ir 2 dalys, laikytina materialine norma ir dėl to ji netaikytina iki 1994 m. sausio 1 d. atsiradusios skolos muitinei išieškojimui. Iš tikrųjų pasibaigus šiame straipsnyje nustatytam terminui, skolos muitinei išieškojimas nebegalimas dėl senaties, išskyrus tame pačiame straipsnyje numatytas išimtis, o tai prilygsta pačios skolos senaties termino pasibaigimui, vadinasi, ir jos išnykimui. Be to, šio kodekso 233 straipsnis aiškiai nustato, kad skirtingų skolos muitinei išnykimo priežasčių išvardijimas šio straipsnio a–d punktuose nepažeidžia nuostatų, susijusių su skolos muitinei senatimi.

Jei skola muitinei atsirado iki 1994 m. sausio 1 d., ją gali reglamentuoti tik tuo metu galiojusios senatį reglamentavusios normos, net jei skolos išieškojimo procedūra buvo pradėta po 1994 m. sausio 1 dienos.

(žr. 31, 40, 42 punktus, rezoliucinės dalies 1 ir 3 punktus)

2. Reglamento Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 221 straipsnio 1 dalis reikalauja, kad importo arba eksporto muitų suma būtų įtraukta į apskaitą prieš pranešant apie ją skolininkui. Iš tikrųjų iš šios nuostatos formuluotės, kuri nėra dviprasmiška, išplaukia, kad įtraukimas į apskaitą, kurį sudaro muitinės atliekamas muito sumos įrašymas apskaitos registruose arba kitose jiems lygiavertėse duomenų laikmenose, būtinai turi būti atliekamas prieš pranešant skolininkui apie importo arba eksporto muitų sumą.

(žr. 46, 49 punktus, rezoliucinės dalies 2 punktą)

3. Valstybės narės neprivalo priimti specialių procesinių normų, susijusių su procedūromis, kurias taikant skolininkui turi būti pranešama apie importo arba eksporto muitų sumą pagal Reglamento Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 221 straipsnį, kai minėtam pranešimui gali būti taikomos bendro pobūdžio vidaus procesinės normos, garantuojančios skolininkui adekvačią informaciją ir leidžiančios jam, žinant visus bylos faktus, užtikrinti savo teisių gynybą.

(žr. 54 punktą, rezoliucinės dalies 4 punktą)
Keywords

Summary



Keywords

Laisvas asmenų judėjimas – Bendrijos tranzitas – Išorinis Bendrijos tranzitas – Pažeidimai ar nusižengimai – Termino, iki kurio turi būti pateikti įrodymai, pagal kuriuos būtų įmanoma pripažinti, kad tranzito operacija buvo atlikta be pažeidimų, arba nustatyti faktinę pažeidimo vietą, nenurodymas vykdytojui – Poveikis skolos muitinei atsiradimui – Nebuvimas – Poveikis skolos muitinei išieškojimui

(Tarybos reglamentas Nr. 2913/92, 203 str., 1 dalis; Komisijos reglamentas Nr. 2454/93, 379 str.)

Summary

Reglamento Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 203 straipsnio 1 dalies nuostatos ir Reglamento Nr. 2454/93, išdėstančio Reglamento Nr. 2913/92 įgyvendinimo nuostatas, 379 straipsnio nuostatos turi būti aiškinamos taip, kad skola muitinei atsirado, kai prekių siunta, kuriai buvo įforminta išorinio Bendrijos tranzito procedūra, nebuvo pateikta paskirties įstaigai, nes termino, iki kurio išvykimo įstaigai turi būti pateikti įrodymai, pagal kuriuos būtų įmanoma pripažinti, kad tranzito operacija buvo atlikta be pažeidimų, arba nustatyti faktinę pažeidimo vietą, nepranešimas vykdytojui neužkerta kelio atsirasti skolai muitinei. Minėtas pranešimas vis dėlto yra būtinas muitinei išieškant skolą, nes valstybė narė, kurioje yra išvykimo įstaiga, gali pradėti skolos muitinei išieškojimą, tik jeigu ji vykdytojui pranešė, kad jis turi per tris mėnesius pateikti reikalaujamus įrodymus, ir jei šie įrodymai nebuvo pateikti per šį laikotarpį.

(žr. 23, 26 punktus ir rezoliucinę dalį)
Keywords

Summary



Keywords

1. Aplinka – Atliekos – Direktyva 75/442, iš dalies pakeista Direktyva 91/156 – Sąvoka – Netyčia išsipylę angliavandeniliai – Užterštas dirvožemis ir gruntiniai vandenys – Taikymas

(Tarybos direktyvos 75/442, iš dalies pakeistos Direktyva 91/156 1 straipsnio a punktas)

2. Aplinka – Atliekos – Direktyva 75/442, iš dalies pakeista Direktyva 91/156 – Atliekų turėtojas – Sąvoka – Angliavandenilių atliekos – Degalinės valdytojas ir naftos bendrovė, tiekianti jai produktus – Taikymas – Sąlygos

(Tarybos direktyvos 75/442, iš dalies pakeistos Direktyva 91/156 1 straipsnio c punktas)

Summary

1. Netyčia išsipylę ir dirvožemį bei gruntinius vandenis užteršę angliavandeniliai yra atliekos Direktyvos 75/442 dėl atliekų, iš dalies pakeistos Direktyva 91/156, 1 straipsnio a punkto prasme tiek, kiek šios medžiagos yra gamybos atlieka, kurios turėtojas negali panaudoti iš anksto neperdirbęs, ir kurią, nors ir netyčia, pašalino gamindamas arba platindamas medžiagas.

Tas pats pasakytina ir apie angliavandeniliais užterštą dirvožemį, jeigu jų negalima atskirti nuo dirvožemio, kurį jie užteršė ir jeigu jie gali būti panaudoti ar pašalinti tik jei šis dirvožemis bus taip pat išvalytas. Be to, aplinkybė, kad šis dirvožemis nebuvo iškastas, neturi įtakos pripažinti jį atliekomis.

(žr. 46–47, 50, 52–53 punktus ir rezoliucinę dalį)

2. Direktyvoje 75/442 dėl atliekų, iš dalies pakeistoje Direktyva 91/156, atskirtas atliekų panaudojimo ir pašalinimo operacijų faktinis įvykdymas, už kurį atsako kiekvienas „atliekų turėtojas”, nesvarbu, ar jis yra jų gamintojas, ar valdytojas, bei pareiga padengti šių operacijų išlaidas, kuri pagal principą „teršėjas moka“ nustatyta asmenims, dėl kurių atsirado atliekos, nesvarbu, ar jie yra atliekų turėtojai, ar ankstesni turėtojai, ar produktų, dėl kurių atsirado atliekos, gamintojai.

Iš degalinės atsargų saugojimo įrenginių netyčia išsipylusius angliavandenilius, kuriuos degalinė buvo nusipirkusi siekdama panaudoti savo veiklai, valdo jos valdytojas. Be to, šis valdytojas, kuris savo veiklos reikmėms juos laikė sandėlyje, kol jie tapo atliekomis, pagal Direktyvos 75/442 1 straipsnio b punktą gali būti pripažintas kaip jas „pagaminęs”. Šiomis aplinkybėmis, kadangi jis yra šių atliekų valdytojas ir gamintojas, pagal to paties straipsnio c punktą jį reikėtų laikyti ir turėtoju.

Tačiau, jeigu netinkama degalinės atsargų saugojimo įrenginių būklė ir angliavandenilių nutekėjimas yra susiję su naftos bendrovės, kuri tiekia šiai degalinei produktus, sutartinių įsipareigojimų pažeidimu arba bet kokių veiksmų atlikimu, dėl kurių gali kilti šios bendrovės atsakomybė, ji dėl savo veiklos gali būti pripažinta „atliekų gamintoja” Direktyvos 75/442 1 straipsnio b punkto prasme, taip pat – atliekų turėtoja.

(žr. 58–61 punktus ir rezoliucinę dalį)
25

Dėl galimo nagrinėjamų žymenų fonetinio panašumo VRDT teisingai pažymėjo, kad yra nemažų skirtumų tarp žodžių „Gala“ ir „Galáxia“. Pavyzdžiui, skirtingas žodžių skiemenų skaičius. Be to, priebalsė „x“ žodžio „Galáxia“ viduryje, po kurios eina balsės „i“ ir „a“, labai išryškėja girdint šį žodį ir bus pastebėta vartotojo. Iš to matyti, kad šie žymenys taip pat nėra panašūs fonetine prasme.
—

Alternatyviai, jei nebūtų patenkintas pagrindinis reikalavimas, quod non, priteisti iš atsakovės preliminariai ex aequo et bono nustatytą 20 000 eurų sumą, skirtą atlyginti materialinę žalą, bei sprendimo, kuris bus priimtas, priėmimo dieną galiojančio dydžio delspinigius.
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 134/52

2009 gruodžio 8 d. pareikštas ieškinys byloje Papathanasiou prieš VRDT

(Byla F-99/09)

2010/C 134/88

Proceso kalba: vokiečių

Šalys

Ieškovė: Elisavet Papathanasiou (Alikantė, Ispanija), atstovaujama advokato H. Tettenborn

Atsakovė: Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui)

Ginčo dalykas bei aprašymas

Ieškovės sutarties sąlygos, kuri numato automatišką darbo sutarties pasibaigimą, jei ieškovės kandidatūra nebūtų atrinkta per VRDT skirtą išorinį konkursą, ir paaiškinimo, kad konkursai OHMI/AD/01/07, OHMI/AD/02/07, OHMI/AST/01/07 ir OHMI/AST/02/02 neturi poveikio ieškovės darbo sutarčiai, panaikinimas. Be to, prašymas atlyginti nuostolius.

Ieškovės reikalavimai

Ieškovė Tarnautojų teismo prašo:

— Panaikinti 2009 m. kovo 12 d. VRDT raštą ir jame išdėstytus VRDT sprendimus, pagal kuriuos ieškovės darbo santykiai, pritaikius 8 mėnesių įspėjimo apie atleidimą iš darbo terminą, baigiasi 2009 m. kovo 16 d., nustatant nenutrūkusius ieškovės darbo santykius su VRDT. Tiek, kiek teismas tai mano esant reikalinga, ieškovė prašo panaikinti kitus, jos nesavarankišku laikomus 2009 d. rugpjūčio 3 d. VRDT raštą (termino atidėjimas 3 mėnesiams) ir 2009 m. spalio 9 d. raštą (skundo atmetimas).

— Panaikinti arba paskelbti negaliojančia ieškovės darbo sutarties 5 straipsnyje nustatytą nutraukimo sąlygą, o nepatenkinus šio reikalavimo: — nustatyti, kad ir ateityje ieškovės darbo sutarties pasibaigimas negali būti grindžiamas jos sutarties nutraukimo sąlyga; — nepatenkinus šio reikalavimo, nustatyti, kad bet kuriuo atveju 2009 m. kovo 12 d. VRDT rašte paminėti konkursai negalėjo sukelti neigiamų pasekmių, kylančių dėl nutraukimo sąlygos.

— Priteisti iš VRDT ieškovei tinkamo, Teismo nuožiūra nustatyto dydžio nuostolių, patirtų dėl ieškovei 1 reikalavime nurodytais paaiškinimais sukeltos moralinės ir neturtinės žalos, atlyginimą.

— Tuo atveju, jei teismo sprendimo priėmimo metu faktinė ieškovės veikla būtų jau pasibaigusi ir (arba) VRDT būtų baigusi mokėti neišmokėtas sumas, nepaisant tebesitęsiančių darbo santykių dėl neteisėto VRDT elgesio: — priteisti iš VRDT, įpareigojus ją tęsti ieškovės darbo santykius ligšiolinėmis sąlygomis ir grąžinti į tarnybą, visą jos patirtą turtinę žalą, pirmiausia sumokant visas potencialiai neišmokėtas išmokas ir kompensuojant visas kitas dėl neteisėto VRDT elgesio ieškovei sukeltas išlaidas (atskaičius gautą bedarbės pašalpą); — Netapentinus šio reikalavimo, tuo atveju, jei dėl šios situacijos teisinių arba faktinių pagrindų ieškovė nebūtų grąžinta į tarnybą ir (arba) nebūtų tęsiami jos darbo santykiai ligšiolinėmis sąlygomis, priteisti iš VRDT ieškovei dėl neteisėto jos veiklos nutraukimo atsiradusios turtinės žalos atlyginimą, kurį sudarytų pragyvenimo lėšų, kurių realiai tikimasi, ir pragyvenimo lėšų, kurias ieškovė būtų gavusi, jei sutartis būtų toliau galiojusi, skirtumas, atsižvelgiant į pensijų išmokas ir kitus reikalavimus.
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 8/32

2007 m. spalio 31 d. pareikštas ieškinys byloje Vinci prieš Europos Centrinį Banką

(Byla F-130/07)

(2008/C 8/58)

Proceso kalba: vokiečių

Šalys

Ieškovė: Fiorella Vinci (Šėnekas, Vokietija), atstovaujama advokato B. Karthaus

Atsakovas: Europos Centrinis Bankas

Ieškovės reikalavimai

— Pripažinti, kad 2007 m. kovo 5 d. atsakovo rašto (07) 139a H KK7bk HEAL ir 2007 m. kovo 5 d. atsakovo rašto (07) 139b H KK7bk HEAL įtraukimas į asmens bylą, 2007 m. balandžio 24 d. dr. Schön „Medical Certificate“ saugojimas joje ir 2007 m. balandžio 2 d. Vokietijos klinikos atlikto atsakovės sveikatos būklės tyrimo rezultatų saugojimas medicininėje byloje yra neteisėti.

— Pripažinti, kad 2007 m. rugsėjo 3 d. atsakovo sprendimas (07) 772 PSR JMC/cc APPE, kuriuo jis atsisako panaikinti pirmiau nurodytuose dokumentuose esančius asmens duomenis, yra neteisėtas.

— Nustatyti, kad 2007 m. kovo 5 d. atsakovo sprendimas dėl medicininio patikrinimo atlikimo neturi teisinių pasekmių.

— Priteisti iš atsakovės sumokėti 10 000 eurų ieškovei.

— Priteisti iš atsakovo bylinėjimosi išlaidas.

Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai

Pirmuoju prašymu ieškovė prašo pripažinti, kad jame nurodytų dokumentų įtraukimas į jos asmens bylą arba į atskirai tvarkomą medicininę bylą yra neteisėtas. Antruoju prašymu siekiama, kad būtų pripažinta, jog atsakovo atsisakymas panaikinti neteisėtai gautus asmens duomenis, yra neteisėtas. Pagrindžiant tvirtinama, kad Europos Centrinio banko (ECB) personalo taisyklių 5.13.4 punktas neleidžia rinkti ir saugoti medicininių duomenų, kurių negalima tvarkyti kaip 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (toliau — Reglamentas Nr. 45/2001) 10 straipsnyje nurodytų asmens duomenų kategorijų, ir priešingai Reglamento Nr. 45/2001 10 straipsnio 2 dalies b punktui nenumato tikslo, dėl kurio reikia tvarkyti duomenis.

Trečiuoju prašymu prašoma panaikinti 2007 m. kovo 5 d. Komisijos sprendimą, kuriuo buvo nurodyta atlikti ieškovės medicininį patikrinimą. Ieškovė mano, kad sprendimą reikia panaikinti dėl piktnaudžiavimo diskrecija vertinti ir pagrindinių procedūrinių nuostatų pagal Personalo taisyklių 5.13.4 punktą nesilaikymo. Pastarajame numatyta, kad tik ECB dirbantis „Medical Adviser“, o ne tiesioginis atsakovės viršininkas turi įgaliojimus paskirti papildomas medicinines priemones, pavyzdžiui, patikrinimus.

Be to, reikalaujama atlyginti moralinę žalą, kurią ieškovė patyrė dėl to, kad be pakankamo teisinio pagrindo jai turėjo būti atliktas pilnas medicininis patikrinimas.