9

Nusprendęs, kad sprendimų atmesti skundus turinys nėra savarankiškas ir kad todėl ieškinį reikia laikyti pareikštu tik dėl antrųjų pasiūlymų (skundžiamo sprendimo 32 ir 33 punktai), Tarnautojų teismas nagrinėjo ieškinio priimtinumą, kurį ginčijo Komisija, ir padarė išvadą, kad ieškinys priimtinas. Skundžiamo sprendimo 37–55 punktai, susiję su šiuo sprendimu, suformuluoti taip: „37 Visų pirma primintina, kad tokia teisių į pensiją perkėlimo sistema, kaip nustatytąja [Pareigūnų tarnybos nuostatų] VIII priedo 11 straipsnio 2 dalyje, leidžiančia koordinuoti nacionalines sistemas ir Sąjungos pensijų sistemą, siekiama palengvinti nacionalinių darbuotojų, dirbančių privačiame ar viešajame sektoriuje, ir tarptautinėse organizacijose dirbančių darbuotojų įsidarbinimą Sąjungos institucijose ir taip užtikrinti, kad Sąjunga turėtų kuo geresnes galimybes pasirinkti kvalifikuotą ir tinkamą patirtį turintį personalą (2010 m. liepos 9 d. Teisingumo Teismo nutartis Ricci, C‑286/09 ir C‑287/09, 28 punktas ir jame nurodyta teismo praktika). 38 Šiomis aplinkybėmis Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismas pats yra nusprendęs, kad pasiūlymai dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo, pateikti pareigūnui, kad šis pareikštų sutikimą, tai „sprendimai“, kurie turi dvejopą poveikį: pirma, nacionalinėje teisės sistemoje išsaugoti atitinkamam pareigūnui pagal nacionalinę pensijų sistemą įgytas teises į pensiją ir, antra, Sąjungos teisės sistemoje užtikrinti, kad į šias teises būtų atsižvelgiama pagal Sąjungos pensijų sistemą, jei įvykdomos tam tikros papildomos sąlygos (2008 m. gruodžio 18 d. Pirmosios instancijos teismo Sprendimas Belgija ir Komisija / Genette, T‑90/07 P ir T‑99/07 P, 91 punktas ir jame nurodyta teismo praktika). 39 Savo ruožtu Tarnautojų teismas taip pat yra nusprendęs, kad pasiūlymai dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo yra vienašaliai aktai, dėl kurių kompetentinga institucija neturi imtis jokių kitų priemonių ir kurie sukelia teisinių pasekmių suinteresuotajam pareigūnui. Priešingu atveju tokie aktai patys savaime negalėtų būti ginčijami teisme arba bent jau skundas ir ieškinys dėl jų galėtų būti pateikti tik priėmus vėlesnį sprendimą, kurio priėmimo data neapibrėžta ir kurį priima kita institucija nei paskyrimų tarnyba. Dėl tokio vertinimo nebūtų gerbiama nei pareigūnų teisė į veiksmingą teisminę gynybą, nei teisinio saugumo reikalavimai, neatsiejami nuo Pareigūnų tarnybos nuostatuose nustatytų taisyklių dėl terminų (2007 m. spalio 10 d. Tarnautojų teismo sprendimo Pouzol / Audito Rūmai, F‑17/07, 52 ir 53 punktai). 40 Galiausiai šis požiūris teismų praktikoje taip pat buvo patvirtintas 2012 m. gruodžio 11 d. Tarnautojų teismo sprendimu Cocchi ir Falcione / Komisija (F‑122/10, dėl kurio Europos Sąjungos Bendrajam Teismui pateiktas apeliacinis skundas ir jis dabar nagrinėjamas, byla T‑103/13 P, 37–39 punktai), kuriame Tarnautojų teismas yra nusprendęs, kad pasiūlymas dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo – tai aktas, sukeliantis atitinkamam pareigūnui teisinių pasekmių. 41 Galiausiai iš šio sprendimo 38–40 punktuose nurodytos teismų praktikos matyti, kad pasiūlymas dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo, kurį kompetentingos Komisijos tarnybos pateikia, kad būtų gautas pareigūno sutikimas, vykstant šio sprendimo 35 punkte apibūdintai kelių etapų administracinei procedūrai, – tai vienašalis aktas, kuris gali būti nagrinėjamas atskirai nuo procedūros, per kurią jis priimtas, ir priimtas atsižvelgiant į institucijai ex lege priskirtą ribotą kompetenciją, nes tiesiogiai kyla iš individualios teisės, kuri pagal [Pareigūnų tarnybos nuostatų] VIII priedo 11 straipsnio 2 dalį aiškiai suteikiama pareigūnams ir tarnautojams nuo tarnybos Sąjungoje pradžios. 42 Iš esmės šios ribotos kompetencijos įgyvendinimas įpareigoja Komisiją parengti pasiūlymą dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo, kuris būtų grindžiamas visais svarbiais duomenimis, kuriuos ji privalo gauti iš atitinkamų nacionalinių arba tarptautinių institucijų būtent vykstant glaudžiam koordinavimui ir lojaliam bendradarbiavimui tarp šių institucijų ir jos tarnybų. Todėl negali būti manoma, kad tokiu pasiūlymu dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo institucijos tarnybos parodo „paprastą ketinimą“ informuoti atitinkamą pareigūną laukdamos, kol bus faktiškai gautas jo sutikimas, o vėliau – kapitalas, leidžiantis perkelti papildomą pensijų draudimo stažą. Atvirkščiai, toks pasiūlymas yra neišvengiamas institucijos įsipareigojimas tinkamai imtis faktiškai įgyvendinti pareigūno teisę perkelti teises į pensiją, kuria jis pasinaudojo pateikdamas prašymą atlikti pervedimą. Kalbant apie perskaičiuotos kapitalo vertės pervedimą į Sąjungos pensijų sistemą, pažymėtina, kad tai atskira pareiga, kurią turi įvykdyti nacionalinės arba tarptautinės institucijos ir kuri būtina, kad būtų atlikta visa teisių į pensiją perkėlimo į Sąjungos pensijų sistemą procedūra. 43 Be to, įgyvendindama ribotą kompetenciją pagal [Pareigūnų tarnybos nuostatų] VIII priedo 11 straipsnio 2 dalį, Komisija turi elgtis taip rūpestingai, kiek to reikia, kad pareigūnas, kuris kreipėsi su prašymu taikyti [Pareigūnų tarnybos nuostatų] VIII priedo 11 straipsnio 2 dalį, galėtų išreikšti savo sutikimą su pasiūlymu dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo turėdamas visą informaciją tiek apie dydžius, reikalingus apskaičiuojant perkeltiną [Pareigūnų tarnybos nuostatų] numatytos pensijos draudimo stažą, tiek apie normas, kurios „prašymo atlikti pervedimą dieną“ reglamentuoja šio apskaičiavimo taisykles, kaip pažymėta [Pareigūnų tarnybos nuostatų] VIII priedo 11 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią institucija, kurioje dirba pareigūnas, atsižvelgdama į jo bazinį darbo užmokestį, amžių ir keitimo kursą prašymo atlikti pervedimą dieną, pagal bendrąsias įgyvendinimo nuostatas „nustato“, „kiek pensijų draudimo stažo metų“ jam bus priskaičiuota. 44 Iš viso to, kas išdėstyta, darytina išvada, kad pasiūlymas dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo yra aktas, sukeliantis teisinių pasekmių pareigūnui, kuris pateikė prašymą atlikti pervedimą. 45 Šią išvadą taip pat patvirtina toliau išdėstyti argumentai. 46 Pirma, patvirtinant ankstesnę praktiką, kuri buvo suformuota pasiūlymų dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo nuostatose, [2011 m. BĮN] 8 straipsnyje dabar aiškiai numatyta, kad jeigu sutikimas, kurį pareigūnas turi išreikšti dėl pasiūlymo dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo, vieną kartą išreiškiamas, jis yra „neatšaukiamas“. Tačiau pareigūno išreikšto sutikimo neatšaukiamumas pateisinamas tik tuo atveju, jei Komisija savo ruožtu pateikia suinteresuotajam asmeniui pasiūlymą, kuris yra apskaičiuotas ir pateiktas deramai rūpestingai ir kuris įpareigoja Komisiją, t. y. jis ją įpareigoja šiuo pagrindu tęsti perkėlimo procedūrą, jei yra pareiškiamas suinteresuotojo asmens sutikimas. 47 Antra, pasiūlymas dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo iš esmės parengiamas remiantis apskaičiavimo metodu, kuris yra toks pat kaip tas, kuris taikomas tuo momentu, kai Sąjungos pensijų sistema gauna visą kapitalą, kurį galutinai perveda nacionaliniai arba tarptautiniai fondai, kuriuose asmuo anksčiau buvo apdraustas. 48 Daugiausia, kas galėtų atitinkamu atveju pasikeisti tarp pasiūlymo dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo dienos ir galutinai pervesto kapitalo gavimo dienos, – tai atitinkama suma: perskaičiuota pervestino kapitalo vertė prašymo atlikti pervedimą pateikimo dieną gali skirtis nuo kapitalo vertės tą dieną, kai jis yra faktiškai pervedamas, pavyzdžiui, dėl keitimo kurso svyravimo. Bet net šiuo atveju, be to, susijusiu tik su kapitalo, išreikšto kita valiuta nei euro, pervedimu, šioms dviem vertėms apskaičiuoti taikomas metodas yra tas pats. 49 Trečia, Komisijos teiginys, kad tik sprendimas dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo, priimtas gavus pervestą kapitalą, sukelia teisinių pasekmių atitinkamam pareigūnui, aiškiai prieštarauja administracinės teisių į pensiją perkėlimo procedūros tikslui. Šia procedūra siekiama būtent leisti, kad atitinkamas pareigūnas, turėdamas visą reikalingą informaciją, kol visas jo įmokas atitinkantis kapitalas nėra galutinai pervestas į Sąjungos pensijų sistemą, nuspręstų, ar jam naudingiau sujungti savo ankstesnes teises į pensiją su teisėmis, kurias jis įgyja kaip Sąjungos pareigūnas, ar, atvirkščiai, išsaugoti savo teises nacionalinėje teisės sistemoje (žr. minėto Sprendimo Belgija ir Komisija / Genette 91 punktą). Iš esmės, jei būtų pritarta Komisijos teiginiui, atitinkamas pareigūnas būtų įpareigotas ginčyti metodą, kurį taikydamos Komisijos tarnybos apskaičiavo papildomą pensijų draudimo stažą, į kurį jis turi teisę tik nacionaliniams arba tarptautiniams pensijų draudimo fondams, kuriuose asmuo buvo anksčiau apdraustas, galutinai pervedus kapitalą Komisijai, o tai paneigtų pagal [Pareigūnų tarnybos nuostatų] VIII priedo 11 straipsnio 2 dalį pareigūnui suteiktos teisės rinktis, ar perkelti savo teises į pensiją, ar palikti jas nacionaliniuose arba tarptautiniuose pensijų draudimo fonduose, kuriuose jis buvo anksčiau apdraustas, esmę. 50 Galiausiai, ketvirta, negali būti teigiama, kaip tai daro Komisija, kad pasiūlymai dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo yra tik parengiamieji aktai, nes [Pareigūnų tarnybos nuostatų] VIII priedo 11 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pensijų draudimo stažas apskaičiuojamas „remiantis pervestu kapitalu“. 51 Šiuo klausimu visų pirma primintina, jog iš [Pareigūnų tarnybos nuostatų] VIII priedo 11 straipsnio 2 dalies formuluotės matyti, kad atitinkama institucija „nustato“ pensijų draudimo stažą iš pradžių „pagal bendrąsias įgyvendinimo nuostatas“, „atsižvelgdama į bazinį darbo užmokestį, amžių ir keitimo kursą prašymo atlikti pervedimą dieną“, o paskui ji atsižvelgia į taip nustatytą pensijų draudimo stažą pagal Sąjungos pensijų sistemą „remdamasi pervestu kapitalu“. 52 Šią formuluotę patvirtina [2004 m. BĮN] 7 straipsnio ir [2011 m. BĮN] 7 straipsnio formuluotė. Iš esmės abiejų šių straipsnių pirmoje dalyje išdėstyta, kad perkeltinas pensijų draudimo stažas apskaičiuojamas „remiantis pervestina suma, atitinkančia įgytas teises, <...> atėmus sumą, atitinkančią kapitalo vertės pasikeitimą per laikotarpį nuo prašymo atlikti pervedimą įregistravimo dienos iki faktinio pervedimo dienos“. 53 [2004 m. BĮN], kaip ir [2011 m. BĮN], 7 straipsnio 2 dalyje patikslinama, kad perkeltinas pensijų draudimo stažas „paskui apskaičiuojamas <. > remiantis pervestu kapitalu“ pagal tos pačios dalies pirmoje įtraukoje esančią matematinę formulę. 54 Taigi iš minėtų nuostatų matyti, kad pasiūlymai dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo rengiami remiantis suma, kuri turi būti pervesta prašymo įregistravimo dieną ir kurią Komisijos tarnyboms nurodo kompetentingos nacionalinės arba tarptautinės institucijos, prireikus atimant sumą, atitinkančią kapitalo vertės pasikeitimą per laikotarpį nuo prašymo įregistravimo dienos iki faktinio pervedimo dienos, nes Sąjungos pensijų sistema iš esmės neturi padengti šių sumų skirtumo. 55 Iš visų pateiktų argumentų darytina išvada, kad antrasis pasiūlymas dėl papildomo pensijų draudimo stažo apskaičiavimo – tai teisinių pasekmių sukeliantis [asmens nenaudai priimtas] aktas, todėl reikalavimai dėl jo panaikinimo yra priimtini.“