Keywords

Summary



Keywords

1. Bendrijos prekių ženklas – Apskundimo procedūra – Ieškinio pareiškimas Bendrijos teisme – Bendrojo Teismo kompetencija – Tarnybos sprendimo pakeitimas – Vertinimas, atsižvelgiant į Apeliacinei tarybai suteiktus įgaliojimus

(Tarybos reglamento Nr. 207/2009 65 straipsnio 3 dalis)

2. Bendrijos prekių ženklas – Bendrijos prekių ženklo sąvoka ir įgijimas – Absoliutūs atmetimo pagrindai – Prekių ženklai, sudaryti tik iš žymenų arba nuorodų, kurie prekyboje gali būti naudojami prekių savybėms žymėti – Kriterijai

(Tarybos reglamento Nr. 207/2009 7 straipsnio 1 dalies c punktas)

3. Bendrijos prekių ženklas – Bendrijos prekių ženklo sąvoka ir įgijimas – Absoliutūs atmetimo pagrindai – Atmetimo pagrindų nagrinėjimas kiekvienos registracijos paraiškoje nurodytos prekės ar paslaugos atžvilgiu – Pareiga motyvuoti atsisakymą registruoti – Apimtis

(EB 253 straipsnis; Tarybos reglamento Nr. 207/2009 7 straipsnio 1 dalis ir 75 straipsnis)

4. Bendrijos prekių ženklas – Bendrijos prekių ženklo sąvoka ir įgijimas – Absoliutūs atmetimo pagrindai – Prekių ženklai, sudaryti tik iš žymenų arba nuorodų, kurie prekyboje gali būti naudojami prekių savybėms žymėti

(Tarybos reglamento Nr. 207/2009 7 straipsnio 1 dalies c punktas)

Summary

1. Reikalavimai, kuriais prašoma, kad Bendrasis Teismas pakeistų Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) sprendimą, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo 65 straipsnio 3 dalį, ir priimtų sprendimą, kurį turėjo priimti Apeliacinė taryba, yra nepriimtini. Kompetentingos Tarnybos instancijos nepriima formalių sprendimų įregistruoti Bendrijos prekių ženklą, dėl kurių būtų galima pareikšti ieškinį. Todėl Apeliacinė taryba nėra kompetentinga nagrinėti prašymo, kuriuo siekiama, kad ji įregistruotų Bendrijos prekių ženklą. Tokiomis aplinkybėmis ir Bendrajam Teismui nepriklauso nagrinėti prašymo pakeisti sprendimą, kuriuo siekiama, kad atitinkamai būtų pakeistas Apeliacinės tarybos sprendimas.

(žr. 13–14 punktus)

2. Pagal Reglamento Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo 7 straipsnio 1 dalies c punktą neregistruojami prekių ženklai, sudaryti tik iš žymenų arba nuorodų, kurie prekyboje gali būti naudojami žymėti rūšį, kokybę, kiekį, paskirtį, vertę, geografinę kilmę arba prekių pagaminimo ar paslaugų suteikimo laiką ar kitas prekių ar paslaugų savybes. Laikoma, kad šie apibūdinamieji žymenys negali atlikti esminės – kilmės nuorodos prekių ženklo funkcijos. Tokiomis aplinkybėmis minėtame straipsnyje nurodyti žymenys ir nuorodos yra tie, kurie, vartotojo požiūriu, gali būti įprastai naudojami, tiesiogiai arba paminint vieną iš jų pagrindinių savybių, žymėti tokią prekę arba paslaugą, kuriai prašoma įregistruoti prekių ženklą.

Iš to matyti, jog tam, kad Reglamento Nr. 207/2009 7 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytas draudimas būtų taikomas tam tikram žymeniui, reikia, kad tarp jo ir nagrinėjamų prekių ar paslaugų būtų pakankamai tiesioginis ir konkretus ryšys, leidžiantis atitinkamai visuomenei iš karto ir nesvarstant suvokti jį kaip šių prekių ar paslaugų ar vienos iš jų savybių apibūdinimą. Prekių ženklo apibūdinamasis pobūdis turi būti vertinamas atsižvelgiant į, pirma, prekes ar paslaugas, kurioms prašoma įregistruoti žymenį, ir, antra, atitinkamos visuomenės, kurią sudaro šių prekių ar paslaugų vartotojai, suvokimą.

Tai, kad prašomas įregistruoti prekių ženklas gali turėti kitų reikšmių, netrukdo taikyti absoliutaus atmetimo pagrindo, numatyto Reglamento Nr. 207/2009 7 straipsnio 1 dalies c punkte. Taikant šią nuostatą žodinis žymuo negali būti registruojamas, jeigu nors viena iš jo galimų reikšmių apibūdina atitinkamų prekių ar paslaugų savybę.

(žr. 38–41, 50 punktus)

3. Kalbant apie nagrinėjant Bendrijos prekių ženklo paraišką įgyvendintinus esminius formos reikalavimus, pasakytina, kad, kiek tai susiję su pareiga motyvuoti, pirma, absoliučių atmetimo pagrindų vertinimas turi būti atliekamas dėl kiekvienos prekės ar paslaugos, kurioms prašoma įregistruoti prekių ženklą, ir, antra, sprendime, kuriuo kompetentinga valdžios institucija atsisako registruoti prekių ženklą, iš esmės turi būti nurodyta atsisakymo registruoti priežastis kiekvienos iš šių prekių ar paslaugų atžvilgiu. Ši pareiga motyvuoti taip pat išplaukia iš esminio reikalavimo, kad dėl kiekvieno sprendimo, kuriuo valdžios institucija atsisako pripažinti Bendrijos teisės pripažįstamas teises, būtų galima atlikti teisminę kontrolę, skirtą užtikrinti veiksmingą šios teisės apsaugą, dėl tos pačios priežasties turinčią apimti motyvų teisėtumo nagrinėjimą. Tačiau kai tas pats atmetimo pagrindas taikomas prekių ar paslaugų kategorijai ar grupei, ši institucija gali pateikti bendrus motyvus dėl visų nurodytų prekių ar paslaugų.

Tačiau Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) galimybė dėl prekių ar paslaugų kategorijos ar grupės nurodyti bendrus motyvus dėl absoliutaus atmetimo pagrindo taikymo neturi sužlugdyti pareigos motyvuoti, vadovaujantis EB 253 straipsniu ir Reglamento Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo 75 straipsnio pirmuoju sakiniu, tikslo atlikti veiksmingą sprendimo atsisakyti registruoti Bendrijos prekių ženklą teisminę kontrolę. Todėl būtina, kad atitinkamos prekės ar paslaugos būtų pakankamai tiesiogiai ir konkrečiai susijusios tiek, kad sudarytų gana homogeninę prekių ar paslaugų kategoriją ar grupę, leidžiančią Tarnybai pateikti tokius bendrus motyvus. Vien aplinkybės, kad atitinkamos prekės ar paslaugos priklauso tai pačiai Nicos sutarties klasei, šiuo klausimu nepakanka, nes šios klasės dažnai apima labai įvairias, nebūtinai pakankamai tiesiogiai ir konkrečiai susijusias, prekes ar paslaugas.

Kalbant apie Bendrijos prekių ženklo paraiškos nagrinėjimą iš esmės, pabrėžtina, kad pagal Reglamentą Nr. 207/2009 Tarnyba turi nagrinėti Bendrijos prekių ženklo paraišką visų prekių ar paslaugų, kurioms prašoma įregistruoti prekių ženklą, sąraše nurodytų prekių ar paslaugų atžvilgiu, nes jei šis sąrašas apima vieną ar kelias prekių ar paslaugų kategorijas, Tarnyba neprivalo vertinti kiekvienos kategorijos kiekvienos prekės ar paslaugos, o turi atlikti visos atitinkamo kategorijos vertinimą.

Todėl, kalbant apie esmės sąlygas, susijusias su Bendrijos prekių ženklo paraiškos nagrinėjimu, pasakytina, kad Tarnyba gali atlikti bendrą vertinimą pagal kiekvieną prekių ar paslaugų kategoriją tik tiek, kiek atitinkamos prekės ar paslaugos pakankamai tiesiogiai ir konkrečiai susijusios, kad sudarytų gana homogeninę prekių ar paslaugų kategoriją ar grupę.

(žr. 54–57 punktus)

4. Žodinis žymuo EURO AUTOMATIC PAYMENT, kurį prašoma įregistruoti atitinkamai Nicos sutarties 9 ir 36 klasių prekėms ir paslaugoms, angliškai kalbančių Bendrijos vartotojų, nepaisant to, ar jei yra specialistai, požiūriu apibūdina Bendrijos prekių ženklo paraiškoje nurodytas prekes, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 207/2009 7 straipsnio 1 dalies c punktą.

Susidūrusi su 9 klasei priklausančiomis ir bendrų savybių, kaip antai leidimas mokėti eurais, turinčiomis „atminties ar mikroscheminėmis kortelėmis; magnetinėmis kortelėmis; magnetinėmis ar mikroscheminėmis identifikavimo kortelės; magnetinėmis ar mikroscheminėmis kreditinėmis ar debitinėmis mokėjimo kortelėmis ir elektroninio mokėjimo kortelėmis“, atitinkama visuomenė iš karto ir be jokių svarstymų manys, kad tai yra kortelės, kurių paskirtis – atlikti automatinį mokėjimą eurais.

Susidūrusi su 9 klasei priklausančiomis ir su kompiuterių sektoriumi susijusiomis „magnetinėmis duomenų laikmenomis; optinių duomenų media įrenginiais; informacijos apdorojimo įrenginiais; interkomunikacijos įrenginiais; kompiuterio sąsajomis; skaitytuvais (duomenų apdorojimo įrenginiais); programomis (įrašytomis); sąskaitų valdymo programomis; monitoriais (kompiuterio programomis); kompiuteriais; kompiuterių išoriniais įtaisais; įrašytomis kompiuterio programomis; įrašytomis kompiuterio operacinių sistemų programomis; procesoriais, kompiuterio programomis ir įrenginiais, leidžiančiais teikti per atstumą visas bankų, finansų ir draudimo bendrovių paslaugas, t. y. saugaus mokėjimo internetiniuose elektroninės komunikacijos tinkluose programas, elektroninio mokėjimo aparatus ir instrumentus, t. y. elektroninio mokėjimo kompiuterinę įrangą; elektronines mokėjimo korteles; finansinių sandorių valdymo elektrinius ir elektroninius įrenginius“, ir su 9 klasei priklausančiomis bei su telekomunikacijų sektoriumi susijusiomis „radiotelefonijos stotimis; audio ir video imtuvais; telefonais; mobiliais telefonais; televizijos išankstinio mokėjimo įrenginiais; telekomunikacijų siųstuvais“, atitinkama visuomenė iš karto ir be jokių svarstymų manys, kad tai yra prekė, susieta su komunikacijų tinklu, turinti automatinį mokėjimo mechanizmą, leidžiantį per šį tinklą tiesiogiai atlikti mokėjimą eurais.

Prašomas įregistruoti prekių ženklas apibūdina 9 klasei priklausančių „mokėjimo aparatų“ ir „bankomatų“ paskirtį, nes jis informuoja atitinkamą visuomenę apie vieną esminių šių prekių savybių, t. y. kad jose yra ar gali būti mechanizmas, leidžiantis atlikti automatinį mokėjimą eurais.

Prašomas įregistruoti prekių ženklas apibūdina 9 klasei priklausančių „padirbtų pinigų detektorių“, „prekybos automatų“, „bilietų automatų“ ir „brūkšninių kodų skaitytuvų“ paskirtį, nes šiose prekėse yra automatinio mokėjimo mechanizmas arba jos pačios gali būti prijungtos prie tokio mechanizmo.

Prašomas įregistruoti prekių ženklas apibūdina 9 klasei priklausančių „banknotų automatų“ paskirtį. Iš tiesų banknotų automatai gali leisti atlikti daugiau funkcijų, o ne tik išimti grynuosius pinigus, pavyzdžiui, atlikti mokėjimą ar pavedimą ar net išduoti sąskaitų išrašus. Todėl nuorodas, pagal kurias pasinaudojant preke galima atlikti automatinį mokėjimą eurais, atitinkama visuomenė suvoks kaip apibūdinamojo pobūdžio, jei ši savybė svarbi atitinkamos prekės atžvilgiu.

Atitinkama visuomenė prašomą įregistruoti prekių ženklą suvoks kaip apibūdinantį vieną iš esminių 9 klasei priklausančių „sąskaitų ir banko išrašų automatų“ savybių, t. y. kad prie jų galima prijungti automatinio mokėjimo eurais mechanizmą. Iš tiesų šios prekės ir „banknotų automatai“ gali būti sujungti į vieną prietaisą. Dėl to, kaip ir pastarieji, pirmieji, gali leisti atlikti kitas funkcijas.

Kalbant apie 36 klasės paslaugas, pabrėžtina, kad bankų, finansų ir kompiuterių sektoriuose visos jos teikiamos komerciniams ir finansiniams sandoriams atlikti ir kad visos šios paslaugos taip pat reiškia, kad reikia atlikti mokėjimo operaciją, nesvarbu, ar ji bus atlikta pasinaudojant kortele, ar elektroniniu būdu. Atitinkamos visuomenės požiūriu, yra pakankamai tiesioginis ir konkretus ryšys tarp žodinio žymens EURO AUTOMATIC PAYMENT ir ypatingo visų 36 klasės paslaugų požymio, dėl kurio pasinaudojant jomis galima atlikti automatinį mokėjimą eurais ar jį gauti galbūt elektroniniu būdu, kuris yra glaudžiai susijęs su automatiškumo sąvoka, kalbant apie komercinius ir finansinius sandorius bankų, finansų ir kompiuterių sektoriuose.

(žr. 42, 62–64, 66, 71–72, 76, 78–79, 82–83, 85, 88 punktus)