54

Šiomis aplinkybėmis Landesgericht Linz nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus: „1. a) Ar yra lygiaverčio poveikio priemonė EB 28 straipsnio prasme tuomet, kai įmonė, kitoje valstybėje narėje eksploatuojanti elektrinę pagal šios valstybės teisę ir taikytinus Bendrijos teisės aktus ir joje gaminanti į kitas valstybes nares tiekiamą elektros energiją, kaimyninės valstybės narės teismo priimtu visose valstybėse narėse vykdytinu sprendimu pagal (2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos) Reglamentą dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 12, 2001, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 19 sk., 4 t., p. 42) dėl šios elektrinės galimo žalingo poveikio nutraukimo yra įpareigojama pritaikyti įrenginius pagal kitos valstybės techninius reikalavimus arba net – nesant galimybės pritaikyti dėl viso įrenginio sudėtingumo – nutraukti šių įrenginių eksploataciją, o šis teismas, remdamasis šios valstybės aukščiausiojo teismo pateiktu nacionalinės teisės išaiškinimu, negali atsižvelgti į egzistuojantį leidimą eksploatuoti elektrinę jos buvimo vietos valstybėje narėje, nors, nagrinėdamas atitinkamą ieškinį dėl veiksmų nutraukimo, atsižvelgtų į nacionalinį leidimą eksploatuoti įrenginius, ir dėl to negalėtų būti priimamas teismo sprendimas dėl įmonės įrenginio, kurio leidimas eksploatuoti išduotas teismo vietos valstybėje, naudojimo nutraukimo? b) Ar EB sutartyje įtvirtintus pateisinimo pagrindus reikia aiškinti taip, kad valstybės narės teisėje daromas skirtumas tarp nacionalinių ir užsienio leidimų įrenginiams bet kuriuo atveju yra neleistinas atsižvelgiant į argumentą, kad apsaugą privaloma suteikti tik nacionalinei, o ne užsienio ekonomikai, nes tai yra tik ekonominis motyvas, kuris pagrindinių laisvių sistemoje nepripažįstamas saugotinu? c) Ar EB sutartyje įtvirtintus pateisinimo pagrindus ir juos atitinkantį proporcingumo principą reikia aiškinti taip, kad valstybės narės teisėje daromas bendro pobūdžio skirtumas tarp nacionalinių ir užsienio leidimų įrenginiams bet kuriuo atveju yra neleistinas, nes kitos valstybės narės nacionalinis teismas įrenginio, kuriam leidimas buvo išduotas jo buvimo vietos valstybėje narėje, eksploataciją konkrečiu atveju turi vertinti remdamasis faktiniu įrenginio eksploatacijos keliamu pavojumi viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar sveikatai arba kitais pripažintais viešojo intereso pagrindais? d) Ar, atsižvelgiant į svarstant pateisinimo pagrindus nagrinėtiną proporcingumo principą, valstybės narės teismai bet kuriuo atveju leidimą eksploatuoti įrenginį jo buvimo vietos valstybėje narėje turi vertinti kaip nacionalinį įrenginio leidimą tuomet, kai įrenginio leidimas jo buvimo vietos valstybėje narėje teisine prasme iš esmės yra lygiavertis nacionaliniam įrenginio leidimui? e) Ar, atsakant į pirmesnius klausimus, turi reikšmės tai, kad buvimo vietos valstybėje narėje leidimas išduotas atominei elektrinei, kai kitoje valstybėje narėje, kurioje nagrinėjamas ieškinys dėl tariamai gresiančio atominės elektrinės žalingo poveikio nutraukimo, šios rūšies įrenginių negalima eksploatuoti per se, nors joje eksploatuojami kiti branduoliniai įrenginiai? f) Ar atitinkamą ieškinį dėl veiksmų nutraukimo nagrinėjantys valstybės narės teismai tuo atveju, kai 1 klausimo a punkte nurodytas nacionalinės teisės išaiškinimas pažeidžia EB 28 straipsnį, privalo nacionalinę teisę aiškinti atsižvelgdami į Bendrijos teisę taip, kad žodžių junginys „įrenginys, kuriam leidimą išdavė valdžios institucijos“ apima ne tik nacionalinius, bet ir užsienio leidimus eksploatuoti įrenginius, išduotus valdžios institucijų kitose ES valstybėse narėse? 2. a) Ar su EB 43 straipsnyje nustatytu vienos valstybės narės nacionalinių subjektų įsisteigimo laisvės kitos valstybės narės teritorijoje apribojimo draudimu suderinama tai, kad įmonė, vienoje valstybėje narėje eksploatuojanti elektrinę pagal šios valstybės teisę ir taikytinus Bendrijos teisės aktus, kaimyninės valstybės narės teismo priimtu visose valstybėse narėse vykdytinu sprendimu pagal Reglamentą Nr. 44/2001 dėl šios elektrinės galimo žalingo poveikio nutraukimo yra įpareigojama pritaikyti įrenginius pagal kitos valstybės techninius reikalavimus arba net – nesant galimybės pritaikyti dėl viso įrenginio sudėtingumo – nutraukti šių įrenginių eksploataciją, o šis teismas, remdamasis šios valstybės aukščiausiojo teismo pateiktu nacionalinės teisės išaiškinimu, negali atsižvelgti į egzistuojantį leidimą eksploatuoti elektrinę jos buvimo vietos valstybėje narėje, nors nagrinėdamas atitinkamą ieškinį dėl veiksmų nutraukimo jis atsižvelgtų į nacionalinį leidimą įrenginiams, ir dėl to negalėtų būti priimamas teismo sprendimas dėl įmonės įrenginio, kuriam leidimas eksploatuoti išduotas teismo vietos valstybėje, naudojimo nutraukimo? b) Ar EB sutartyje įtvirtintus įsisteigimo laisvės apribojimą pateisinančius pagrindus reikia aiškinti taip, kad valstybės narės teisėje daromas skirtumas tarp nacionalinių ir užsienio leidimų įrenginiams bet kuriuo atveju yra neleistinas atsižvelgiant į argumentą, kad apsaugą privaloma suteikti tik nacionalinei, o ne užsienio ekonomikai, nes tai yra tik ekonominis motyvas, kuris pagrindinių laisvių sistemoje nepripažįstamas saugotinu? c) Ar EB sutartyje įtvirtintus įsisteigimo laisvės apribojimą pateisinančius pagrindus ir ypač proporcingumo principą reikia aiškinti taip, kad valstybės narės teisėje daromas bendro pobūdžio skirtumas tarp nacionalinių ir užsienio leidimų įrenginiams yra neleistinas, nes kitos valstybės narės nacionalinis teismas įrenginio, kuriam leidimas buvo išduotas jo buvimo vietos valstybėje narėje, eksploataciją konkrečiu atveju turi vertinti remdamasis faktiniu įrenginio eksploatacijos keliamu pavojumi viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar sveikatai arba kitais pripažintais viešojo intereso pagrindais? d) Ar, atsižvelgiant į proporcingumo principą, nagrinėtiną svarstant įsisteigimo laisvės pažeidimų pateisinimus, valstybės narės teismai bet kuriuo atveju leidimą eksploatuoti įrenginį jo buvimo vietos valstybėje narėje turi vertinti taip pat, kaip nacionalinį įrenginio leidimą tuomet, kai įrenginio leidimas, suteiktas jo buvimo vietos valstybėje, teisine prasme iš esmės yra lygiavertis nacionaliniam įrenginio leidimui? e) Ar nagrinėjant pirmiau pateiktus klausimus taip pat ir įsisteigimo laisvės atžvilgiu turi reikšmės tai, kad buvimo vietos valstybėje narėje leidimas išduotas atominei elektrinei, kai kitoje valstybėje narėje, kurioje nagrinėjamas ieškinys dėl tariamai gresiančio atominės elektrinės žalingo poveikio nutraukimo, šios rūšies įrenginių negalima eksploatuoti per se, nors joje eksploatuojami kiti branduoliniai įrenginiai? f) Ar atitinkamą ieškinį dėl veiksmų nutraukimo nagrinėjantys valstybės narės teismai tuo atveju, kai 2 klausimo a punkte nurodytas nacionalinės teisės išaiškinimas pažeidžia EB 43 straipsnį, privalo nacionalinę teisę aiškinti atsižvelgdami į Bendrijos teisę taip, kad žodžių junginys „įrenginys, kuriam leidimą išdavė valdžios institucijos“ apima ne tik nacionalinius, bet ir užsienio leidimus eksploatuoti įrenginius, išduotus valdžios institucijų kitose ES valstybėse narėse? 3. a) Ar tai yra EB 12 straipsniu draudžiama netiesioginė diskriminacija dėl pilietybės, jeigu valstybės narės teismai, nagrinėdami privačių asmenų pareikštą ieškinį dėl įrenginių eksploatacijos nutraukimo, atsižvelgia į nacionalinės valdžios institucijų išduotą leidimą eksploatuoti įrenginius, ir dėl to netenkinami reikalavimai dėl įrenginių eksploatacijos nutraukimo arba pritaikymo, kai šie teismai, nagrinėdami tokius ieškinius dėl veiksmų nutraukimo, neatsižvelgia į kitose valstybėse narėse šių valstybių narių valdžios institucijų išduotus įrenginių leidimus? b) Ar tokia diskriminacija patenka į Sutarties taikymo sritį, nes ji susijusi su atitinkamus įrenginius eksploatuojančioms įmonėms taikomais įsisteigimo ES valstybėje narėje teisiniais reikalavimais bei teisiniais reikalavimais, į kuriuos atsižvelgdamos tokios įmonės gamina elektros energiją ir tiekia ją į kitas ES valstybes nares, ir taip turi bent jau netiesioginį ryšį su pagrindinių laisvių įgyvendinimu? c) Ar tokia diskriminacija pateisinama objektyviais pagrindais, jei atitinkami valstybės narės teismai neatlieka konkretaus atvejo tyrimo dėl faktinių aplinkybių, kuriomis remiantis buvimo vietos valstybėje narėje buvo išduotas leidimas įrenginiams? Ar tai, kad kitos valstybės narės teismai atsižvelgia į užsienyje išduotą leidimą buvimo vietos valstybėje narėje, neatitinka proporcingumo principo bent su sąlyga, kad šis leidimas teisiniu atžvilgiu iš esmės lygiavertis nacionaliniam įrenginių leidimui? d) Ar atitinkamą ieškinį dėl veiksmų nutraukimo nagrinėjantys valstybės narės teismai tuo atveju, kai 3 klausimo a punkte nurodytas nacionalinės teisės išaiškinimas pažeidžia EB 12 straipsnį, privalo nacionalinę teisę aiškinti atsižvelgdami į Bendrijos teisę taip, kad žodžių junginys „įrenginys, kuriam leidimą išdavė valdžios institucijos“ apima ne tik nacionalinius, bet ir užsienio leidimus eksploatuoti įrenginius, išduotus valdžios institucijų kitose ES valstybėse narėse? 4. a) Ar EB 10 straipsnyje įtvirtintas lojalaus bendradarbiavimo Bendrijos teisės taikymo srityje principas galioja ir valstybių narių tarpusavio santykiuose? b) Ar, remiantis šiuo lojalaus bendradarbiavimo principu, darytina išvada, kad valstybės narės viena kitos atžvilgiu negali apsunkinti arba net sužlugdyti jų suverenios veiklos ir kad tai ypač taikoma atitinkamiems sprendimams dėl branduolinių įrenginių planavimo, statybos ir eksploatacijos jų teritorijoje? c) Ar atitinkamą ieškinį dėl veiksmų nutraukimo nagrinėjantys valstybės narės teismai tuo atveju, kai 4 klausimo a punkte nurodytas nacionalinės teisės išaiškinimas pažeidžia EB 10 straipsnį, privalo nacionalinę teisę aiškinti atsižvelgdami į Bendrijos teisę taip, kad žodžių junginys „įrenginys, kuriam leidimą išdavė valdžios institucijos“ apima ne tik nacionalinius, bet ir užsienio leidimus eksploatuoti įrenginius, išduotus valdžios institucijų kitose ES valstybėse narėse?“