Keywords

Summary



Keywords

1. Bendrijos prekių ženklas – Bendrijos prekių ženklo sąvoka ir įgijimas – Santykiniai atmetimo pagrindai – Ankstesnio tapataus arba panašaus prekių ženklo, įregistruoto tapačioms arba panašioms prekėms ar paslaugoms, savininko protestas – Galimybė supainioti su ankstesniu prekių ženklu – Galimybės supainioti vertinimas – Visuomenės pastabumo lygis

(Tarybos reglamento Nr. 207/2009 8 straipsnio 1 dalies b punktas)

2. Bendrijos prekių ženklas – Bendrijos prekių ženklo sąvoka ir įgijimas – Santykiniai atmetimo pagrindai – Ankstesnio tapataus arba panašaus prekių ženklo, įregistruoto tapačioms arba panašioms prekėms ar paslaugoms, savininko protestas – Atitinkamų prekių ar paslaugų panašumas – Vertinimo kriterijai – Prekių papildomumas

(Tarybos reglamento Nr. 207/2009 8 straipsnio 1 dalies b punktas)

3. Bendrijos prekių ženklas – Bendrijos prekių ženklo sąvoka ir įgijimas – Santykiniai atmetimo pagrindai – Ankstesnio tapataus arba panašaus prekių ženklo, įregistruoto tapačioms arba panašioms prekėms ar paslaugoms, savininko protestas – Galimybė supainioti su ankstesniu prekių ženklu

(Tarybos reglamento Nr. 207/2009 8 straipsnio 1 dalies b punktas)

Summary

1. Kalbant apie atitinkamos visuomenės pastabumo laipsnį, pasakytina, jog visapusiško galimybės supainioti vertinimo tikslais, kaip tai suprantama pagal Reglamento (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo 8 straipsnio 1 dalies b punktą, paprastas atitinkamų prekių vartotojas laikomas pakankamai informuotu ir protingai pastabiu bei nuovokiu. Be to, reikia atsižvelgti ir į tą aplinkybę, kad paprasto vartotojo pastabumo lygis gali kisti, nelygu nagrinėjamų prekių ar paslaugų kategorija.

Kalbant apie farmacijos produktus, pasakytina, jog medicinos specialistai yra labai pastabūs skirdami vaistus. Kalbant apie galutinius vartotojus, tais atvejais, kai farmacijos produktai parduodami be recepto, reikia daryti prielaidą, jog šios prekės domina vartotojus, ir jie laikomi pakankamai informuotais ir pastabiais bei nuovokiais, nes jos daro įtaką jų sveikatos būklei, ir mažai tikėtina, jog tokie vartotojai supainios skirtingus minėtų prekių tipus. Be to, net ir tuo atveju, kai gydytojo receptas yra būtinas, skiriant nagrinėjamas prekes vartotojai gali būti labai pastabūs, nes tai farmacijos produktai. Taigi galima manyti, jog kalbant apie vaistus, išduodamus su arba be gydytojo recepto, pakankamai informuotų ir protingai pastabių bei nuovokių vartotojų pastabumo laipsnis yra padidėjęs.

(žr. 23, 26 punktus)

2. Siekiant įvertinti prekių ar paslaugų panašumą, kaip tai suprantama pagal Reglamento (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo 8 straipsnio 1 dalies b punktą, reikia atsižvelgti į visus svarbius ryšį tarp šių prekių ar paslaugų apibūdinančius veiksnius. Tarp šių veiksnių visų pirma yra jų rūšis, paskirtis, naudojimas ir konkuruojantis ar papildomasis pobūdis. Taip pat galima atsižvelgti į kitus veiksnius, kaip antai atitinkamų prekių platinimo būdai.

Tokios prekės, kaip antai vaistai, yra tos pačios rūšies (farmaciniai produktai), turi tą patį tikslą arba paskirtį (žmogaus sveikatos problemų gydymas), skirtos tiems patiems vartotojams (medicinos sektoriaus specialistams ir pacientams) ir platinamos tais pačiais kanalais (paprastai vaistinėse). Toks konstatavimas išplaukia iš nagrinėjamų prekių priklausymo tai pačiai bendrai prekių, t. y. vaistų kategorijai. Tai yra labai plati kategorija, apimanti prekes, kurios gali būti skirtingos. Vadinasi, vaistų priklausymas tai pačiai bendrai prekių kategorijai leidžia teigti, jog egzistuoja tik mažas visų vaistų panašumas.

Veiksniai, į kuriuos buvo atsižvelgta pirma, neleidžia išskirti skirtingų vaistų pakategorių, todėl siekiant teisingai įvertinti vaistų panašumą reikia atsižvelgti į kitus veiksnius. Šie veiksniai visų pirma yra vaistų konkuruojantis arba papildomasis pobūdis ir jų konkretus tikslas bei paskirtis (konkrečių sveikatos problemų gydymas). Vertinant šiuos veiksnius vaisto terapinė indikacija turi lemiamą reikšmę.

Į šią vaistų specifiką jau buvo atsižvelgta teismo praktikoje, pagal kurią vartotojas pirmiausia ieško jo specifinius poreikius atitinkančios prekės ar paslaugos, todėl nagrinėjamos prekės ar paslaugos tikslas yra pagrindinis jo pasirinkimą lemiantis veiksnys. Kadangi vartotojai šiuo kriterijumi vadovaujasi prieš pirkdami bet kokią prekę, tikslo ir paskirties kriterijus yra svarbiausias apibrėžiant prekių ar paslaugų pakategorę. Gydomojo preparato tikslas ir paskirtis nurodomi jo terapinėje indikacijoje.

Aplinkybės, kad nagrinėjamas prekes tas pats vartotojas gali vartoti tuo pačiu metu, nepakanka jas laikyti vienos kitas papildančiomis. Vienos kitas papildančios prekės ar paslaugos yra tos, tarp kurių egzistuoja glaudus ryšys, t. y. viena yra tokia būtina ar svarbi kitai naudoti, jog vartotojai gali manyti, kad atsakomybė už šių prekių pagaminimą arba už šių paslaugų teikimą tenka tai pačiai įmonei.

(žr. 30, 35–37, 41 punktus)

3. Nėra tikimybės, kad atitinkama visuomenė, kurią sudaro medicinos sektoriaus specialistai ir galutiniai vartotojai, austrai ir ispanai, supainios, kaip tai suprantama pagal Reglamento (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo 8 straipsnio 1 dalies b punktą, žodinį žymenį TOLPOSAN, kurį prašoma įregistruoti kaip Bendrijos prekių ženklą Nicos sutarties 5 klasei priklausantiems „raumenis atpalaiduojantiems vaistams, kurių sudėtyje yra tolperizono; raumenis atpalaiduojantiems veterinariniams preparatams, kurių sudėtyje yra tolperizono“, su žodiniu žymeniu TONOPAN, kuris anksčiau įregistruotas kaip tarptautinis prekių ženklas, galiojantis Austrijoje ir Ispanijoje, tai pačiai klasei priklausantiems „analgetikams, malšinantiems skausmą, ypač gydant galvos skausmą ir migreną“, atsižvelgiant į aplinkybę, jog, viena vertus, nagrinėjamos prekės yra tik šiek tiek panašios, o prekių ženklai, dėl kurių kilo ginčas, yra vidutiniškai panašūs, ir kad, kita vertus, atitinkama visuomenė yra didesnio nei vidutinio pastabumo.

(žr. 29, 32, 58 punktus)