Kalbant apie valstybės narės priimtą ir Komisijos patvirtintą kaimo plėtros programą, pagal kurią, be kita ko, numatyta ūkininkams, ūkininkaujantiems vietovėse, kuriose esama gamtinių kliūčių, skirti kompensacines išmokas dėl gamtinių kliūčių, reikia remtis apkrovos kriterijumi, išreikštu gyvulių skaičiumi, leidžiančiu kontroliuoti gyvulių, esančių ganyklose, tankį, siekiant, kad ganyklų netrūktų ar nebūtų per daug, nacionalinės valdžios institucijos, atlikdamos patikrinimus vietoje, privalo nustatyti apkrovos kriterijų, suskaičiuodamos patikrinimo metu ūkyje esančius gyvulius, kad patikrintų, ar griežtai paisoma šio kriterijaus, ir taip patvirtinti duomenis, gautus atlikus administracinius patikrinimus.

Kalbant apie antrąją sąlygą, jokia Reglamento Nr. 65/2011 nuostata negali būti aiškinama taip, kad tuo atveju, jei administraciniai patikrinimai atliekami naudojantis informacija, pateikiama patikimoje duomenų bazėje, patikrinimai vietoje pagal šį reglamentą nebereikalingi. Iš tikrųjų taip aiškinant būtų nepaisoma patikrinimų vietoje tikslo, be kita ko, patikrinti valstybių narių sudarytose duomenų bazėse pateikiamos informacijos teisingumą, kaip matyti iš Reglamento Nr. 65/2011 15 straipsnio 3 dalies ir Reglamento Nr. /1122/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su kompleksiniu paramos susiejimu, moduliavimu ir integruota administravimo ir kontrolės sistema pagal tame reglamente numatytas ūkininkams skirtas tiesioginės paramos schemas, ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su kompleksiniu paramos susiejimu pagal vyno sektoriui numatytą paramos schemą, 42 straipsnio.

Kai valstybė narė, nustačiusi priemonę pagal Reglamento Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 36 straipsnio a punkto i ir ii papunkčius, ūkininkams, ūkininkaujantiems vietovėse, kuriose esama gamtinių kliūčių, kompensacinių išmokų dėl gamtinių kliūčių skyrimą sieja su apkrovos kriterijumi, išreikštu gyvulių skaičiumi, mažiausio ir didžiausio skaičiaus ribose, nepatikslindama, ar tai skaičius per vienerius metus, gali būti remiamasi metinio vidurkio apskaičiavimu, nes atitinkamu laikotarpiu gali įvykti didžiausio ir mažiausio skaičiaus svyravimai, o šiuos skaičius kontroliuoti kasdien neįmanoma. Vis dėlto, norint užtikrinti sąlygos, susijusios su apkrovos skaičiumi laikymąsi, šis vidurkis turi būti apskaičiuojamas remiantis didžiausiai ir mažiausiais skaičiais nustatytose ribose.

Nacionalinės valdžios institucijos, atlikdamos patikrinimus vietoje, per juos turi nustatyti apkrovos normos kriterijų, pirmiausia suskaičiuodamos gyvulius, kad patikrintų, ar griežtai paisoma nustatytų ribų, žyminčių mažiausią ir didžiausią skaičius, ir taip patvirtinti duomenis, gautus atlikus administracinius patikrinimus. Be to, aplinkybė, kad tam tikri veiksniai, turintys įtakos apkrovos normos nustatymui, kaip antai gyvulių amžius, gali nebūti nustatyti labai tiksliai, neatleidžia nacionalinės valdžios institucijų nuo joms tenkančios pareigos šiuo atžvilgiu atlikti patikrinimą. Taip pat neatmestina galimybė, kad inspektoriai, atliekantys patikrinimus vietoje, gali pakankamai tiksliai nustatyti gyvulių amžių.

(žr. 80, 82, 84 punktus)