Keywords

Summary



Keywords

1. Teismo procesas – Nagrinėjimas iš esmės prieš nagrinėjant priimtinumo klausimą –Leistinumas

2. Neteisėtumu grindžiamas prieštaravimas – Apimtis – Aktai, kurių neteisėtumu galima remtis – Visuotinai taikomas aktas, kuriuo grindžiamas skundžiamas aktas

(SESV 263 ir 277 straipsniai)

3. Institucijų aktai – Teisinio pagrindo pasirinkimas – Kriterijai – Sąjungos teisės aktas, kuriuo siekiama dviejų tikslų arba kuris turi dvi sudedamąsias dalis – Nuoroda į tikslą arba į pagrindinę ar dominuojančią dalį – Reglamentas dėl prekybos produktais iš ruonių – Vienintelis tikslas pagerinti vidaus rinkos veikimą – Dviejų tikslų arba dviejų sudedamųjų dalių nebuvimas

(EB 95 ir 133 straipsniai; Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1007/2009 3 straipsnio 1 dalis)

4. Teisės aktų derinimas – Priemonės, skirtos pagerinti vidaus rinkos veikimą – Teisinis pagrindas – EB 95 straipsnis – Taikymo sritis

(EB 95 straipsnis)

5. Teisės aktų derinimas – Prekyba produktais iš ruonių – Reglamentas Nr. 1007/2009 – Teisinis pagrindas – EB 95 straipsnis – Vidaus rinkos veikimo sąlygų gerinimas – Draudimas pateikti šiuos produktus į rinką – Gyvūnų gerovės apsauga kaip lemiamas veiksnys pasirenkant derinimo priemones – Poveikio nebuvimas

(EB 95 straipsnis; Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1007/2009)

6. Europos Sąjungos teisė – Principai – Subsidiarumo ir proporcingumo principai – Taikymas aktams, priimtiems siekiant sukurti vidaus rinką – Tokių principų laikymosi kontrolė – Kriterijai

(EB 95 straipsnis)

7. Teisės aktų derinimas – Prekyba produktais iš ruonių – Reglamentas Nr. 1007/2009 – Taikymo sąlygos – Išsamių tokių produktų importo ir pateikimo į Sąjungos rinką sąlygų nustatymas – Piktnaudžiavimas įgaliojimais – Nebuvimas

(Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1007/2009; Komisijos reglamentas Nr. 737/2010)

Summary

1. Žr. sprendimo tekstą.

(žr. 20 punktą)

2. Žr. sprendimo tekstą.

(žr. 24 punktą)

3. Sąjungos kompetencijos sistemoje teisės akto teisinio pagrindo parinkimas turi būti grindžiamas objektyviais kriterijais, kuriems gali būti taikoma teisminė kontrolė. Prie šių kriterijų, be kita ko, priskirtinas teisės akto tikslas ir turinys. Jeigu išanalizavus Sąjungos teisės aktą paaiškėja, jog juo siekiama dviejų tikslų arba jis turi dvi sudedamąsias dalis, ir jei viena iš jų laikytina pagrindine ar dominuojančia, o kita – tik papildoma, teisės aktas turi būti grindžiamas tik vienu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja tikslas arba pagrindinė ar dominuojanti sudedamoji dalis. Išimtiniais atvejais, jei nustatoma, kad nagrinėjamu teisės aktu tuo pačiu metu siekiama kelių tikslų arba kad jį sudaro kelios neatskiriamos sudėtinės dalys, iš kurių nė viena nėra mažiau svarbi ir netiesioginė, palyginti su kita, toks teisės aktas turi būti grindžiamas atitinkamais skirtingais teisiniais pagrindais.

Taip nėra Reglamento Nr. 1007/2009 dėl prekybos produktais iš ruonių atveju; šiuo reglamentu siekiama vienintelio tikslo, nurodyto būtent jo 3 straipsnio 1 dalies paskutiniame sakinyje, t. y. užtikrinti priemonių, skirtų pagerinti vidaus rinkos veikimą, veiksmingumą ir tuo pačiu juo nesiekiama tikslo, susijusio su bendros prekybos politikos įgyvendinimu. Todėl Reglamentas Nr. 1007/2009 negalėjo būti priimtas remiantis ir EB 95, ir 133 straipsniais.

(žr. 27, 66, 67, 72 punktus)

4. Žr. sprendimo tekstą.

(žr. 28–30, 32, 54 punktus)

5. Reglamentu Nr. 1007/2009 dėl prekybos produktais iš ruonių siekiama pagerinti vidaus rinkos veikimo sąlygas, todėl jis buvo priimtas remiantis EB 95 straipsniu.

Kai egzistuoja prekybos kliūtys arba yra tikėtina, kad jos atsiras ateityje dėl to, kad valstybės narės dėl tam tikro gaminio ar tam tikros gaminių rūšies ėmėsi ar imasi skirtingų priemonių, kuriomis gali būti užtikrintas skirtingas apsaugos lygis ir dėl to trukdoma laisvam atitinkamo gaminio ar gaminių judėjimui Sąjungoje, EB 95 straipsniu Sąjungos teisės aktų leidėjui suteikiama teisė veikti priimant tinkamas priemones, atsižvelgiant į šio straipsnio 3 dalį ir Sutartyje paminėtus ar teismo praktikos suformuluotus teisės principus, ypač proporcingumo principą. Atsižvelgiant į aplinkybes, tokios tinkamos priemonės gali įpareigoti visas valstybes nares leisti prekiauti atitinkamu gaminiu ar gaminiais, nustatyti tokiam leidimo įpareigojimui tam tikras sąlygas ar net laikinai arba visiškai uždrausti prekybą tam tikru gaminiu ar gaminiais.

Atsižvelgęs į tai, kad valstybės narės priėmė naujas taisykles, kuriose atsispindi didėjantis piliečių ir vartotojų susirūpinimas ruonių gerove, Sąjungos teisės aktų leidėjas padarė teisingą išvadą, jog nesant veiksmų Sąjungos lygmeniu galima buvo tikėtis, kad atsiras ar jau net yra prekybos produktais, kuriuose yra ar gali būti produktų iš ruonių, kliūčių. Taigi, Sąjungos teisės aktų leidėjas ėmėsi veiksmų siekdamas aptariamas taisykles suderinti ir taip išvengti atitinkamų produktų vidaus rinkos sutrikdymo.

Be to, jeigu yra įvykdytos sąlygos remtis EB 95 straipsniu kaip teisiniu pagrindu, Sąjungos teisės aktų leidėjui negali būti kliudoma šiuo teisiniu pagrindu remtis dėl to, kad gyvūnų gerovės apsauga yra lemiamas veiksnys priimant sprendimą.

(žr. 31, 33, 40, 41, 52, 64 punktus)

6. Žr. sprendimo tekstą.

(žr. 84, 87–89 punktus)

7. Žr. sprendimo tekstą.

(žr. 121–129 punktus)