Pagal vienodo požiūrio principą perkančioji organizacija privalo kiekviename konkurso procedūros etape užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio principo, taigi – kad visi konkurso dalyviai turėtų lygias galimybes. Be to, vienodo požiūrio principas reiškia, kad dalyviai turi turėti vienodas galimybes tiek tuomet, kai jie rengia pasiūlymus, tiek tuomet, kai perkančioji organizacija juos vertina. Konkrečiau kalbant, reikia, kad laimėtojo nustatymo kriterijai būtų suformuluoti specifikacijose arba skelbime apie pirkimą taip, kad visi deramai informuoti ir įprastai rūpestingi konkurso dalyviai galėtų juos vienodai aiškinti ir kad vertinant šiuos pasiūlymus šie kriterijai būtų taikomi objektyviai ir vienodai visiems dalyviams. Taip pat pagal skaidrumo principą, kurio pagrindinis tikslas užtikrinti, kad nekiltų perkančiosios organizacijos favoritizmo ir savivalės rizika, reikalaujama, kad visos viešojo pirkimo sutarties sudarymo procedūros sąlygos ir taisyklės skelbime apie pirkimą arba specifikacijose būtų suformuluotos aiškiai, tiksliai ir nedviprasmiškai tam, kad visi deramai informuoti ir įprastai rūpestingi konkurso dalyviai galėtų suprasti jų tikslią apimtį ir juos aiškinti vienodai, o perkančioji organizacija galėtų veiksmingai patikrinti, ar konkurso dalyvių pasiūlymai atitinka konkrečiai sutarčiai taikomus kriterijus.

Pagal Reglamento Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą iš perkančiosios organizacijos negalima reikalauti, kad ji dalyviui, kurio pasiūlymas nebuvo atrinktas, pirma, ne tik perduotų šio pasiūlymo atmetimo motyvus, bet ir detaliai aprašytų, kaip atliekant jo pasiūlymo vertinimą buvo atsižvelgta į kiekvieną jo pasiūlymo sudedamąją dalį, ir, antra, praneštų, kokios yra atrinkto pasiūlymo charakteristikos ir santykiniai pranašumai, ir išsamiai palygintų šį pasiūlymą ir nelaimėjusio dalyvio pasiūlymą. Be to, perkančioji organizacija, gavusi nelaimėjusio dalyvio raštu pateiktą prašymą, neprivalo jam pateikti visos vertinimo ataskaitos egzemplioriaus. Tačiau Sąjungos teismas turi patikrinti, ar techninėse specifikacijose aiškiai nurodyti metodai, kuriuos perkančioji organizacija taiko atlikdama techninį pasiūlymų vertinimą, ir įvairūs laimėtojų nustatymo kriterijai, atitinkamas jų svoris atliekant vertinimą, t. y. apskaičiuojant galutinį balą, ir pagal kiekvieną kriterijų skirtini aukščiausias ir žemiausias balai.

Kalbant apie sprendimą sudaryti viešojo pirkimo sutartį, kurio motyvavimas turi eilę trūkumų, reikia nurodyti, kad neįmanoma pripažinti, jog tarp konstatuotų motyvavimo trūkumų ir nelaimėjusio dalyvio tariamai patirtos žalos yra priežastinis ryšys, nes vien dėl motyvavimo trūkumų negali kilti Sąjungos atsakomybė, visų pirma dėl to, kad tai neįrodo, jog jei šių trūkumų nebūtų, sutartis galėtų ar net turėtų būti sudaryta su ieškovu.

Kalbant apie nelaimėjusio dalyvio ieškinį dėl tariamai patirtos praradus galimybę sudaryti sutartį žalos atlyginimo, reikia nurodyti, kad net atsižvelgiant į didelę perkančiosios organizacijos diskreciją, susijusią su nagrinėjamos sutarties sudarymu, ieškovo galimybės praradimas yra reali ir tikra žala.

Šiuo klausimu tokioje situacijoje, kai, pasibaigus bylinėjimuisi Bendrajame Teisme, yra didelė tikimybė, kad nagrinėjama sutartis bus visiškai įvykdyta, jeigu Sąjungos teismas net nepripažintų tokios galimybės praradimo ir būtinybės dėl to suteikti kompensaciją, būtų pažeistas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje įtvirtintas veiksmingos teisminės apsaugos principas. Iš tiesų tokiu atveju sprendimo dėl sutarties sudarymo panaikinimas atgaline data nebesuteiktų nelaimėjusiam dalyviui jokios naudos; taigi galimybės praradimas yra nepataisomas. Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad dėl sąlygų, keliamų Bendrojo Teismo pirmininko taikomoms procedūroms dėl laikinųjų apsaugos priemonių, dalyvis, kurio pasiūlymas buvo įvertintas ir neteisėtai atmestas, praktiškai tik retai gali pasiekti, kad tokio sprendimo vykdymas būtų sustabdytas.

Dėl žalos, susijusios su galimybės praradimu, atlyginimo dydžio, reikia atsižvelgti į numatomą nagrinėjamos sutarties vertę, kuri nurodyta skelbime apie konkursą, į tikimybės, kad ieškovo pasiūlymas būtų gerai įvertintas, lygį, į sutarties, sudarytos su perkančiąja organizacija, trukmę, į grynąsias pajamas, kurias ieškovas būtų galėjęs gauti vykdydamas šią sutartį ir į kitas pajamas, kurias ieškovas gavo dėl to, kad su juo nebuvo sudaryta nagrinėjama sutartis, tam, kad būtų išvengta pernelyg didelės kompensacijos. Be to, siekiant nustatyti visą žalos dėl prarastos galimybės atlyginimo dydį, reikia nustatytas grynąsias pajamas padauginti iš gero įvertinimo tikimybės lygio.

(žr. 144, 145, 149–154 punktus)