EUROPOS SĄJUNGOS TARNAUTOJŲ TEISMO (antroji kolegija) SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 11 d.

Carlos Andres ir kt.

prieš

Europos Centrinį Banką (ECB)

„Viešoji tarnyba — ECB darbuotojai — Socialinio draudimo sistemos reforma — Pensijų plano įšaldymas — Pensijų sistemos įgyvendinimas — Konsultavimasis su priežiūros komitetu — Konsultavimasis su personalo komitetu — Konsultavimasis su bendrąja taryba — Konsultavimasis su Valdančiąja taryba — Trimetis pensijų plano vertinimas — Įdarbinimo sąlygų pažeidimas — Akivaizdi vertinimo klaida — Proporcingumo principas — Įgytos teisės — Teisinio saugumo ir numatomumo principas — Pareiga informuoti“

Dalykas:

Pagal prie ES ir ESV sutarčių pridėto Protokolo dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 36.2 straipsnį pareikštas ieškinys, kuriuo C. Andres ir 168 kiti ieškovai prašo, pirma, panaikinti jų 2009 m. birželio mėn. atlyginimo lapelius tiek, kiek jais jų atžvilgiu pirmą kartą įgyvendinama Europos Centrinio Banko (ECB) socialinio draudimo reforma, dėl kurios buvo nuspręsta 2009 m. gegužės 4 d., bei visus vėlesnius ar būsimus atlyginimo lapelius, ir, antra, nurodyti ECB sumokėti atlyginimo arba pensijos, kuriuos jie būtų gavę pagal ankstesnę socialinio draudimo sistemą, ir atlyginimo arba pensijos pagal naują socialinio draudimo sistemą skirtumą, taip pat atlyginti nuostolius, kuriuos jie tvirtina patyrę dėl sumažėjusios perkamosios galios.

Sprendimas:

Atmesti ieškinį. C. Andres ir 168 kiti ieškovai, kurių pavardės nurodytos priede, padengia savo bylinėjimosi išlaidas ir iš jų priteisiamos Europos Centrinio Banko patirtos bylinėjimosi išlaidos.

Santrauka

Europos Centrinio Banko priežiūros komiteto funkcijos susijusios tik su pensijų plano veikimu, bet ne su jo kūrimu, todėl jis gali tik pateikti nuomonę dėl aspektų, susijusių su pensijų plano bendru veikimu, ir neturi įgaliojimų pateikti nuomonės dėl Europos Centrinio Banko ketinamų padaryti socialinio draudimo sistemos pakeitimų apskritai. Todėl priežiūros komiteto įgaliojimai nepažeidžiami, jeigu su juo konsultuojamasi tik dėl tos reformos dalies, kuri susijusi su pensijų plano įšaldymu. Nors Europos Centrinis Bankas privalo laikytis rūpestingumo pareigos, kai priima savo tarnautojams taikomą bendro pobūdžio aktą, dėl šios pareigos administracija neturėtų būti priversta neatsižvelgti į taikytinų nuostatų apimtį. Kitaip tariant, nors tiesa, kad Personalo įdarbinimo sąlygų ankstesnis III priedas ir priežiūros komiteto įgaliojimai aiškiai nedraudžia konsultuotis su minėtu komitetu dėl pakeitimų, kuriuos ketinama padaryti per socialinio draudimo sistemos reformą, vis dėlto, pirma, šiose nuostatose nenumatyta tokia konsultavimosi pareiga ir, antra, priežiūros komitetas turi teisę tik pateikti nuomonę dėl klausimų, susijusių su pensijų plano bendru veikimu. Tokiomis aplinkybėmis Bankui neturi būti priekaištaujama dėl to, kad neatsižvelgė į darbuotojų interesus, kai nusprendė nesikonsultuoti su priežiūros komitetu dėl pensijų sistemos įtvirtinimo. (žr. 141, 143, 146 ir 147 punktus) Nuoroda: Tarnautojų teismo praktika: 2010 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Saracco prieš ECB, F‑66/09, 106 punktas; 2011 m. rugsėjo 29 d. Sprendimo Angé Serrano prieš Parlamentą, F‑9/07, 89 punktas.

Konsultavimosi pareiga, tenkanti Europos Centriniam Bankui vykdant socialinio draudimo sistemos reformą, reiškia, kad per visą konsultavimosi procedūrą jis turi teikti svarbią informaciją pensijų plano priežiūros komitetui, kad šis komitetas galėtų kuo daugiau ir veiksmingiau dalyvauti per konsultavimosi procedūrą. Todėl visą naują svarbią informaciją Bankas jam turi teikti iki pat minėtos procedūros pabaigos. Neprivaloma pateikti vidaus parengiamųjų dokumentų, su kuriais susipažinti Bankas iš principo gali leisti tik savo sprendimus priimantiems organams. Tas pats pasakytina apie Valdančiosios tarybos, Vykdomosios valdybos ir Bendrosios tarybos posėdžių parengiamuosius dokumentus ir per minėtus posėdžius ekrane pateiktus pristatymus. Be to, dėl Valdančiosios tarybos, Vykdomosios valdybos ir Bendrosios tarybos posėdžių protokolų reikia pažymėti, kad pagal Protokolo dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 10 straipsnio 4 dalį ir Banko darbo reglamento 23 straipsnio 1 dalį Banko sprendimus priimančių organų posėdžiai yra konfidencialūs, nebent Valdančioji taryba leistų Banko pirmininkui viešai paskelbti savo svarstymų rezultatus. Tokiomis aplinkybėmis Bankas neprivalo savo iniciatyva jų pateikti priežiūros komitetui. (žr. 153, 154, 157, 164 ir 220 punktus) Nuoroda: Teisingumo Teismo praktika: 2009 m. rugsėjo 10 d. Sprendimo Akavan Erityisalojen Keskusliitto AEK ir kt., C‑44/08, 53 punktas.

Konsultuojantis su personalo komitetu įgyvendinama tik teisė būti išklausytam. Net jei išankstinis konsultavimasis su minėtu komitetu yra esminis socialinio dialogo elementas, nes taip komitetui suteikiama galimybė veiksmingai dalyvauti sprendimų priėmimo procese sprendžiant klausimus, susijusius su darbuotų interesais, tai yra tik „kuklus“ dalyvavimas priimant sprendimą, nes nėra numatyta administracijos pareigos atsižvelgti į per konsultaciją pareikštas personalo komiteto pastabas. Todėl, kad nepažeistų veiksmingo pareigos konsultuotis su minėtu komitetu poveikio, administracija turi griežtai laikytis jos visais atvejais, kai personalo komiteto konsultacija gali turėti įtakos priimamo akto turiniui. Tai, kad Europos Centrinio Banko personalo komitetas turi teisę konsultuoti, nereiškia, kad jis gali daryti įtaką sprendimo priėmimo procesui, nes Bankas neprivalo atsižvelgti į organo, su kuriuo buvo konsultuojamasi, pareikštas pastabas. Todėl atsakymas į klausimą, ar konsultavimosi procedūra buvo veiksminga, priklauso ne nuo personalo komiteto prašymu Banko padarytų pirminio reformos pasiūlymo pakeitimų skaičiaus ar turinio, o nuo minėtam komitetui faktiškai suteiktų galimybių veiksmingai išreikšti savo nuomonę dėl Banko pasiūlymų ir išnagrinėti kitus galimus sprendimus. (žr. 191 ir 192 punktus) Nuoroda: Pirmosios instancijos teismo praktika: 2003 m. lapkričio 20 d. Sprendimo Cerafogli ir Poloni / ECB, T‑63/02, 23 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.

Europos Centrinio Banko pirmininkas neprivalo imtis priemonių, įskaitant Banko Vykdomosios valdybos posėdžio rengimą, tam, kad personalo komiteto raštas būtų pateiktas Vykdomosios valdybos ir Vykdančiosios tarybos nariams. Iš tikrųjų, nors tiesa, kad pagal Banko darbo reglamento 6 straipsnį Banko pirmininkas gali rengti Vykdomosios valdybos posėdžius, kai tik mano, kad to reikia, ir kad pagal Vykdomosios valdybos darbo reglamento 4 straipsnį Vykdomoji valdyba gali priimti sprendimus per telekonferenciją, pirmininkas turi įvertinti būtinybę rengti Vykdomosios valdybos posėdį arba organizuoti telekonferenciją. (žr. 241 punktą)

Pagal patikimo finansinio valdymo principą Europos Centrinis Bankas yra atsakingas už priemonių, kurias jis laiko tinkamomis, kad būtų pašalintas jo pensijų plano struktūrinis deficitas, priėmimą. Tačiau, nors tiesa, kad pagal Banko personalo įdarbinimo sąlygų ankstesnio III priedo 6 straipsnio 3 dalį Bankas iš savo bendrųjų aktyvų moka papildomas įmokas, kurios Valdančiosios tarybos, remiantis aktuarine nuomone, pripažįstamos tinkamos, Bankas neprivalo atlikti tokio mokėjimo, jeigu ši taryba mano, jog netinkama išsaugoti Banko pareigą mokėti papildomas įmokas siekiant įgyvendinti planą. Be to, negalima pritarti, kad Europos Centrinis Bankas privalėjo atskurti plano finansinę pusiausvyrą padidindamas savo reguliarias įmokas pagal Personalo įdarbinimo sąlygų ankstesnio III priedo 6 straipsnio 6 dalį. Iš tikrųjų iš pačios šios nuostatos formuluotės matyti, kad toks sprendimas priskirtinas tik Valdančiosios tarybos diskrecijai. Be kita ko, Valdančioji taryba turi teisę bet kada nutraukti banko mokėjimus ir patį pensijų planą pagal Personalo įdarbinimo sąlygų ankstesnio III priedo 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 6 dalį. A fortiori ji taip pat turi teisę priimti mažiau drastiškus sprendimus, kaip antai nebemokėti papildomų įmokų arba padidintų reguliarių įmokų. (žr. 268, 269, 271 ir 272 punktus)

Sąjungos pareigūnų pensijų sistemos, kurios išsamios taisyklės nustatytos Pareigūnų tarnybos nuostatų XII priede, aktuarinė pusiausvyra suponuoja, jog atsižvelgiama į ilgalaikius ekonominius pokyčius ir finansinius svyravimus, ir reikalauja atlikti sudėtingus statistinius skaičiavimus. Todėl Sąjungos teisės aktų leidėjas turi didelę diskreciją patvirtinti minėtos pensijų sistemos aktuarinės pusiausvyros išsaugojimo tvarką. Tokią pačią išvadą galima padaryti atsižvelgiant ir į Europos Centrinio Banko Valdančiosios tarybos priimtas nuostatas, nes ji taip pat turi didelę diskreciją užtikrinant Banko darbuotojams taikomos socialinio draudimo sistemos aktuarinę pusiausvyrą. Tačiau, kalbant apie sritį, kurioje teisės aktų leidėjas turi didelę diskreciją, proporcingumo kontrolė apsiriboja tik patikrinimu, ar nagrinėjama priemonė nėra akivaizdžiai netinkama atsižvelgiant į tikslą, kurio turi siekti kompetentinga institucija. Vien dėl aplinkybės, kad dėl reformos darbuotojai ir Bankas, kaip darbdavys, moka skirtingas įmokas, negalima konstatuoti proporcingumo principo pažeidimo, nes pagal Personalo įdarbinimo sąlygų ankstesnį III priedą Bankas neprivalėjo automatiškai mokėti papildomų įmokų tam, kad padengtų galimą pensijų plano deficitą, nes tokiam mokėjimui, be kita ko, būtinas Valdančiosios tarybos, kuri manė, jog reikia įšaldyti planą ir pakeisti jį pensijų sistema, pritarimas. (žr. 315–318 ir 321 punktus) Nuoroda: Tarnautojų teismo praktika: 2007 m. liepos 11 d. Sprendimo Wils prieš Parlamentą, F‑105/05, 70, 72 ir 73 punktai.

Nors Banką ir jo darbuotojus sieja sutartiniai darbo santykiai, iš minėtų Personalo įdarbinimo sąlygų 9 straipsnio a punkto matyti, kad šie santykiai reglamentuojami pagal minėtas Personalo įdarbinimo sąlygas sudarytomis darbo sutartimis. Tai reiškia, kad minėtos Personalo įdarbinimo sąlygos ir jų ankstesnis III priedas, susijęs su Banko socialinio draudimo sistema, yra darbuotojų darbo sutarčių dalis. Šiuo atžvilgiu Personalo įdarbinimo sąlygos neturėtų būti laikomos kolektyvinėmis sutartimis, kaip jos suprantamos pagal Direktyvos 91/553 dėl darbdavio pareigos informuoti darbuotojus apie galiojančias sutarties arba darbo santykių sąlygas 2 straipsnio 2 dalies j punkto i papunktį, nes jas vienašališkai nustatė Vykdančioji taryba, įgyvendindama Protokolo dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 36 straipsnio 1 dalimi jai suteiktus įgaliojimus ir dėl jų tarnautojai ir institucija nesiderėjo Taigi, kadangi darbo sutartys buvo sudarytos pagal Personalo įdarbinimo sąlygas, iš minėto 9 straipsnio a punkto matyti, kad pasirašydami šių sąlygų 10 straipsnio a punkte numatytą paskyrimo į tarnybą raštą tarnautojai su jomis sutinka, negalėdami atskirai dėl jų derėtis. Taip valių suderinimas iš dalies apribojamas sutinkant su personalo įdarbinimo sąlygose numatytomis teisėmis ir pareigomis. Šios darbo sutartys iš esmės laikomos statutinėmis ir jau jų sudarymo momentu laisva būsimų tarnautojų valios išraiška yra labai nedidelė. Neginčijama, kad sutartyse gali būti kitų sąlygų, kurioms per derybas, pavyzdžiui, dėl pagrindinių jam patikėtų užduočių, pritarė atitinkamas tarnautojas. Tačiau tokios sąlygos netrukdo Banko valdymo organams pasinaudoti savo diskrecija įgyvendinant priemones, kurias lemia bendro intereso įpareigojimai, kylantys iš Bankui tenkančios išskirtinės užduoties. Šitaip, siekdami patenkinti tokius tarnybos poreikius, ypač leisti tarnybai prisitaikyti prie naujų iššūkių, šie organai gali būti priversti priimti vienašalius sprendimus ar imtis vienašalių priemonių, galinčių, be kita ko, pakeisti darbo sutarčių vykdymo sąlygas. Iš to matyti, kad vykdydami šią diskreciją Banko valdymo organai santykių su jų tarnautojais atžvilgiu yra tokioje padėtyje, kuri visiškai nesiskiria nuo kitų Sąjungos įstaigų ar institucijų valdymo organų padėties. Todėl Europos Centrinio Banko personalo įdarbinimo sąlygų nuostatos ir ankstesnio III priedo, susijusio su pensijų planu, nuostatos negali būti laikomos neliečiamomis Banką ir jo darbuotojus siejančių darbo santykių sąlygomis ta prasme, kad Europos Centrinis Bankas neturi teisės jų pakeisti be darbuotojų sutikimo, ir kad jas pakeisdamas be darbuotojų sutikimo jis pažeistų esmines jų darbo sutarčių sąlygas. (žr. 373–375 ir 377–380 punktus) Nuoroda: Teisingumo Teismo praktika: 2004 m. spalio 14 d. Sprendimo Pflugradt prieš ECB, C‑409/02 P, 34–37, 49 ir 53 punktai. Pirmosios instancijos teismo praktika: 2001 m. spalio 18 d. Sprendimo X prieš ECB, T‑333/99, 61 punktas.

Pareigūnas negali remtis įgyta teise, nebent jos atsiradimą lėmęs faktas atsirado pagal ankstesnes Pareigūnų tarnybos nuostatų normas, galiojusias iki jų pakeitimo, kurį jis ginčija savo ieškinyje. Kalbant apie Europos Centrinio Banko personalo įdarbinimo sąlygų reformą, kuri apima minėtų Sąlygų ankstesnio III priedo pakeitimą įšaldant Banko pensijų planą ir pakeičiant minėtą planą nauja socialinio draudimo sistema, t. y. pensijų sistema, reikia pažymėti, kad, kiek tai susiję su vieno iš darbuotojų įgyta teise išeiti į pensiją sulaukus 60 metų amžiaus ir gauti nesumažintą senatvės pensiją pagal minėto ankstesnio III priedo 11 straipsnio 1 ir 5 dalis, iš šių nuostatų matyti, jog aplinkybė, kad darbuotojas sulaukė 60 metų amžiaus, yra faktas, lėmęs jo teisės į pensiją atsiradimą ir leidžiantis nedelsiant reikalauti mokėti senatvės pensiją visiškai jos nesumažinus. Todėl Banko darbuotojas, dar nesulaukęs šio amžiaus, pakeitimų įsigaliojimo dieną turi tik teisę įgyti teises į pensiją ateityje, tačiau dar nėra įgijęs teisės gauti senatvės pensiją visiškai jos nesumažinus. Be kita ko, kadangi teisių į pensiją nustatymas yra aiškiai atskirtas nuo iš minėtos teisės išplaukiančio senatvės pensijos mokėjimo, teisės, kurios buvo įgytos nustatant pensiją, nepažeidžiamos, jeigu faktiškai sumokėtos sumos pasikeitė dėl perskaičiavimo veiksnių, nes šiais pakeitimais nepažeidžiama pati teisė į pensiją. Iš tikrųjų pensijos perskaičiavimo veiksniai yra ne pačių teisių į pensiją dalis, bet priemonė, kuri užtikrina, kad senatvės pensija būtų apskaičiuota remiantis atnaujintomis mirtingumo lentelėmis. Taigi, kadangi perskaičiavimo veiksniai grindžiami, pirmiausia, mirtingumo lentelėmis, būtinas nuolatinis jų atnaujinimas, kuris atspindėtų gyvenimo trukmės prognozes. Todėl Banko darbuotojas negali remtis įgyta teise reikalaudamas, kad būtų taikomi pensijos perskaičiavimo veiksniai, galioję iki pakeitimų įsigaliojimo, ir kad, atėjus laikui, jo pensija už laikotarpius, kai planas buvo įšaldytas, būtų mokama būtent remiantis šiais veiksniais. (žr. 385–387, 389 ir 390 punktus) Nuoroda: Teisingumo Teismo praktika: 1982 m. kovo 11 d. Sprendimo Grogan prieš Komisiją, 127/80, 14 ir 15 punktai. Pirmosios instancijos teismo praktika: 2006 m. lapkričio 29 d. Sprendimo Campoli prieš Komisiją, T‑135/05, 78 ir 80 punktai; 2007 m. liepos 11 d. Sprendimo Centeno Mediavilla ir kt. prieš Komisiją, T‑58/05, 58 punktas ir jame nurodyta teismo praktika.