Byla T-36/04

Association de la presse internationale ASBL (API)

prieš

Europos Bendrijų Komisiją

„Susipažinimas su dokumentais — Komisijos pareiškimai, pateikti procesuose Teisingumo Teisme ir Pirmosios instancijos teisme — Sprendimas neleisti susipažinti“

2007 m. rugsėjo 12 d. Pirmosios instancijos teismo (didžioji kolegija) sprendimas II - 3210

Sprendimo santrauka

Prašymas leisti susipažinti su dokumentais, pateiktas pagal Reglamentą Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, turi būti konkrečiai nagrinėjamas. Tačiau, pirma, vien tos aplinkybės, kad dokumentas yra susijęs su išimties saugomu interesu, nepakanka pateisinti šios išimties taikymą. Toks taikymas iš principo gali būti pateisinamas, tik jei, pirma, institucija iš anksto įvertino, ar dėl susipažinimo su dokumentu konkrečiai ir realiai nukentėtų saugomas interesas ir, antra, – šio reglamento 4 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytais atvejais – ar nėra viršesnio viešojo intereso, pateisinančio prašomo dokumento atskleidimą. Be to, rizika pakenkti saugomam interesui turi būti pagrįstai numatoma, o ne tik hipotetiška. Todėl siekdama taikyti išimtį institucija privalo atlikti konkretų tyrimą, kuris turi atsispindėti sprendimo motyvuose. Be to, šis tyrimas turi būti atliekamas kiekvieno prašyme nurodyto dokumento atžvilgiu. Konkretus ir individualus tyrimas yra būtinas bet kuriuo atveju, nes net ir tuomet, kai yra aišku, jog paraiškoje susipažinti nurodytiems dokumentams taikoma išimtis, tik toks tyrimas leidžia institucijai vadovaujantis Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 6 dalimi įvertinti galimybę suteikti pareiškėjui teisę susipažinti su dokumentais iš dalies. Institucijos pareiga konkrečiai ir individualiai įvertinti dokumentų, nurodytų paraiškoje susipažinti, turinį yra principinis sprendimas, taikomas visoms išimtims, minimoms Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1–3 dalyse, kad ir kokia būtų sritis, su kuria susiję prašomi dokumentai. Tačiau toks principinis sprendimas nereiškia, kad toks tyrimas būtinas bet kokiomis aplinkybėmis. Iš tikrųjų, toks tyrimas gali būti ir nebūtinas, jei iš konkretaus atvejo aplinkybių aišku, kad galimybė susipažinti turi būti nesuteikta arba suteikta. Tai galėtų būti tuomet, kai visiems tam tikriems dokumentams arba iš pradžių aiškiai buvo taikoma teisės susipažinti su dokumentais išimtis, arba, atvirkščiai, su visais jais buvo galima susipažinti, arba galiausiai jie jau buvo Komisijos konkrečiai ir individualiai įvertinti panašiomis aplinkybėmis. (žr. 54–58 punktus)

Kalbant apie galimybės susipažinti su dokumentais bendro principo išimtį, susijusią su teismo proceso apsauga ir numatytą Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnio 2 dalies antroje įtraukoje, pirma, iš plataus dokumento sąvokos apibrėžimo, koks nurodytas to reglamento 3 straipsnio a punkte, ir teismo proceso apsaugos išimties formuluotės bei paties egzistavimo išplaukia, jog Bendrijos teisės aktų leidėjas su ginčų sprendimu susijusios institucijų veiklos nenorėjo pašalinti iš piliečių teisės susipažinti srities, bet šiuo atveju jis numatė, kad jos atsisakys atskleisti dokumentus, susijusius su teismo procesu, tuo atveju, kai toks atskleidimas pakenktų susijusiai procedūrai. Antra, Bendrijos teismui pateiktiems Komisijos pareiškimams taikoma teismo proceso išimtis ta prasme, kad jie susiję su saugomu interesu. Trečia, vien aplinkybė, kad ši išimtis taikoma visiems vien konkrečiam teismo procesui parengtiems dokumentams ir būtent institucijų pateiktiems pareiškimams, nepagrindžia nurodytos išimties taikymo. Iš tikro, viešojo intereso apsauga teismo procese grindžiama išimtis negali būti aiškinama kaip įpareigojanti Komisiją neleisti susipažinti su visais dokumentais, kuriuos ji parengė vien tokiam procesui. Ketvirta, išimtimi, susijusia su teismo proceso apsauga, siekiama būtent užtikrinti visų asmenų teisę būti teisingai išklausytiems nepriklausomo teismo, kuri yra Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 6 straipsnyje numatyta pagrindinė teisė ir bendrųjų Bendrijos teisės principų, kurių laikymąsi užtikrina Teisingumo Teismas, remdamasis bendromis valstybių narių konstitucinėmis tradicijomis bei ypač EŽTK pateiktomis nuorodomis, sudėtinė dalis, ir garantuoti tinkamą teisingumo veikimą. Taigi ši išimtis apima ne tik šalių interesus teismo procese, bet apskritai – tinkamą pastarojo eigą. (žr. 59–61, 63 punktus)

Taikant Reglamentą Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, iš principo dėl prašyme leisti susipažinti nurodytuose dokumentuose pateiktos informacijos pobūdžio jų atskleidimas gali pažeisti saugomą interesą. Tačiau, atsižvelgiant į ypatingą interesų, kuriuos siekiama saugoti išimtimi, susijusia su teismo proceso apsauga, pobūdį, būtent užtikrinti visų asmenų teisę būti teisingai išklausytiems nepriklausomo teismo ir būtinybę garantuoti tinkamą teisingumo vykdymą, ir dėl to, kad dokumentai, su kuriais prašoma leisti susipažinti, yra Komisijos pareiškimai, pateikti nagrinėjamose bylose, kuriose ji dalyvauja, negalima atmesti galimybės, kad neatskleidimas tam tikrą laiką gali būti pateisinamas motyvais, nesusijusiais su konkretaus dokumento turiniu, jei tie patys motyvai pateisina poreikį apsaugoti visus nagrinėjamus dokumentus. Tokiame kontekste Komisija, kaip ir kitos proceso šalys, turi turėti galimybę pristatyti ir aptarti savo poziciją be jokios išorinės įtakos, tuo labiau kad jos ginama pozicija iš principo siekiama užtikrinti tinkamą Bendrijos teisės taikymą. Tokio tikslo įgyvendinimas dėl interesų, kuriuos siekia apsaugoti su teismo proceso apsauga susijusi išimtis, pobūdžio reikalauja, kad šie pareiškimai nebūtų atskleisti tol, kol ji negavo galimybės jų aptarti viešame teismo posėdyje, ir kad ji turėtų teisę visuomenei neleisti su jais susipažinti dėl galimo spaudimo jos atstovams, kurį gali sukelti dėl šių pareiškimų atskleidimo kilusi vieša diskusija, nesant reikalo šiuo tikslu konkrečiai vertinti jų turinio. Taigi, kai procesas, su kuriuo susiję pareiškimai, su kuriais prašoma leisti susipažinti, dar nepasiekė posėdžio stadijos, atsisakymas leisti su šiais pareiškimais susipažinti turi būti laikomas apimančiu visą juose esančią informaciją. Kita vertus, po posėdžio Komisijai kyla pareiga konkrečiai įvertinti kiekvieną prašomą dokumentą, siekiant, atsižvelgiant į jo konkretų turinį, patikrinti, ar jis gali būti atskleistas ir ar jo atskleidimas pažeistų susijusį teismo procesą. (žr. 63, 73–75, 81, 82 punktus)

Iš principo šalių pareiškimai yra konfidencialūs, kai juos nagrinėja Bendrijos teismas. Iš tikro Teisingumo Teismo statuto 20 straipsnio antroji pastraipa, pagal Statuto 53 straipsnį taikoma ir Pirmosios instancijos teismui, reikalauja tik to, kad jie būtų perduodami šalims ir Bendrijos institucijoms, kurių sprendimai ginčijami. Be to, Teisingumo Teismo procedūros reglamento 16 straipsnio 5 dalies antroji pastraipa ir Pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento 24 straipsnio 5 dalies antroji pastraipa tik bylos šalims numato galimybę gauti procesinių dokumentų kopijas ir Nurodymų Pirmosios instancijos teismo kancleriui 5 straipsnio 3 dalies trečioji pastraipa trečiųjų asmenų teisei susipažinti su procesiniais dokumentais numato tinkamai įrodyto teisėto intereso sąlygą. Tačiau šios nuostatos nedraudžia šalims pačioms atskleisti savo pareiškimų. Šalys iš principo gali atskleisti savo pareiškimus, išskyrus išimtinius atvejus, kai dokumento atskleidimas galėtų pažeisti gerą teisingumo vykdymą. Šios nuostatos susipažinimo su dokumentais taisyklių taikymo srityje taip pat neįpareigoja institucijų elgtis taip pat, kaip elgiasi teismas, nagrinėjantis bylą, su kuria susiję pareiškimai, kuriuos prašoma atskleisti. Nesant šiam atvejui numatytų konkrečių nuostatų, negalima pripažinti, kad Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais taikymo sritį galima susiaurinti motyvuojant tuo, jog šios procedūros reglamentų nuostatos nereglamentuoja trečiųjų asmenų teisės susipažinti ir yra taikomos kaip lex specialis. Vienintelės šalims skirtą draudimą atskleisti nustatančios procesinės nuostatos yra Teisingumo Teismo procedūros reglamento 56 straipsnio 2 dalis ir Pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento 57 straipsnis, kurie numato, kad uždarame posėdyje svarstytų bylų žodinio nagrinėjimo medžiaga neskelbiama. (žr. 87–90 punktus)

Dėl viršesnio viešojo intereso, numatyto Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnio 2 dalyje, in fine, kuris gali pagrįsti dokumento, dėl kurio nukentėtų teismo proceso apsauga, atskleidimą, atitinkama institucija turi palyginti su atskleidimu susijusį viešąjį interesą ir interesą, kuris reikalauja atsisakyti atskleisti, esant reikalui atsižvelgiant į pareiškėjo susipažinti nurodytus argumentus. Šis viršesnis viešasis interesas iš principo turi būti atskirtas nuo spaudos laisvės ir skaidrumo principų, kuriais grindžiamas šis reglamentas. Tačiau tai, kad pareiškėjas nesiremia jokiu nuo šių principų atskirtu viešuoju interesu, automatiškai nereiškia, jog nėra būtinas turimų interesų palyginimas. Iš tikro rėmimasis pačiais šiais principais konkrečiomis bylos aplinkybėmis gali būti toks svarbus, kad jis gali viršyti aptariamų dokumentų apsaugos poreikį. Tačiau šiuo atveju taip nėra, kai dokumentai, su kuriais prašoma leisti susipažinti, yra Komisijos pareiškimai, pateikti Bendrijos teismo nagrinėjamose bylose, kuriose ji dalyvauja. Iš tikrųjų, pirma, visuomenės galimybė gauti su nagrinėjamomis bylomis susijusią informaciją yra užtikrinama tuo, kad informacija apie kiekvieną pareikštą ieškinį pateikiama Oficialiajame leidinyje ir internete Eur-Lex bei Teisingumo Teismo tinklapiuose, nurodant, be kita ko, bylos dalyką ir ieškovo reikalavimus bei ieškinio pagrindus ir pagrindinius argumentus, kuriais remiamasi. Be to, teismo posėdžio pranešimas, kuriame pateikiama šalių argumentų santrauka, yra paskelbiamas posėdžio, per kurį, beje, viešai aptariami šalių argumentai, dieną. Antra, taikant šią teismo proceso apsaugos išimtį pirmiausia siekiama išvengti bet kokios išorinės įtakos jo tinkamai eigai. Su šio tikslo apsauga susijęs interesas egzistuoja nepaisant prašomų atskleisti pareiškimų turinio, nes šio intereso apsaugos reikalauja geras teisingumo vykdymas. Be to, toks apribojimas nėra absoliutus tiek, kiek jis apima visus pareiškimus, su kuriais susipažinti buvo neleista tik iki posėdžio datos. (žr. 94, 97–100 punktus)

Taikant Reglamentą Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, tariama būtinybė apsaugoti argumentus, kurie, esant reikalui, bus naudojami tebevykstančioje procedūroje, negali būti atsisakymo leisti susipažinti su pareiškimais Pirmosios instancijos teismo sprendimu jau užbaigtoje byloje motyvas, nesant jokios konkrečios motyvacijos, skirtos įrodyti, kad jų atskleidimas pažeistų vykstantį teismo procesą. Bendrijos institucijos pareiškimų, susijusių su Pirmosios instancijos teismo sprendimu užbaigta byla, turinys buvo paskelbtas posėdžio pranešimo santraukoje, aptartas viešame posėdyje ir pakartotas Pirmosios instancijos teismo sprendime. Taigi šie argumentai, bent santraukos forma, jau priskirti viešajai sričiai. Be to, vien ryšio tarp dviejų ar daugiau bylų, nesvarbu, ar jų šalys arba dalykas tas pats, nepakanka pateisinti atsisakymą leisti susipažinti, nebent akivaizdžiai būtų sukeičiami vietomis teisės susipažinti su institucijų dokumentais principas ir šio principo išimtys, nustatytos Reglamente Nr. 1049/2001. (žr. 106, 110, 141 punktus)