Vis dėlto procesinės kreipimosi į teismą normos, kuriomis siekiama apsaugoti Sąjungos teisės užtikrinamas kandidatų ir dalyvių teises, pažeistas perkančiųjų organizacijų sprendimais, neturi pažeisti direktyvų 89/665 ir 92/13, kurių tikslas – užtikrinti, kad neteisėti perkančiųjų organizacijų sprendimai būtų veiksmingai ir kuo greičiau peržiūrėti, veiksmingumo. Būtina ypač užtikrinti, kad nebūtų pažeistas nei direktyvų 89/655 ir 92/13 veiksmingumas, nei pagal Sąjungos teisę asmenims užtikrintos teisės. Be to, kaip matyti iš Direktyvos 2007/66, iš dalies keičiančios direktyvas 89/665 ir 92/13 dėl viešųjų sutarčių suteikimo peržiūros procedūrų veiksmingumo didinimo, 36 konstatuojamosios dalies, šia direktyva, taigi ir direktyvomis 89/665 ir 92/13, kurios ja iš dalies pakeistos ir papildytos, siekiama užtikrinti visapusišką pagarbą teisei į veiksmingą teisinę gynybą ir teisei į teisingą bylos nagrinėjimą, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnio pirmoje ir antroje pastraipose. Todėl, kai valstybės narės nustato procesines kreipimosi į teismą normas, kuriomis siekiama apsaugoti direktyvomis 89/665 ir 92/13 užtikrinamas kandidatų ir dalyvių teises, pažeistas perkančiųjų organizacijų sprendimais, jos turi užtikrinti, kad bus paisoma Chartijos 47 straipsnyje numatytos teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą.

Direktyvos 89/665 dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su peržiūros procedūrų taikymu sudarant viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis, derinimo, iš dalies pakeistos Direktyva 2007/66, 1 straipsnio 1–3 dalys ir Direktyvos 92/13 dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių Bendrijos taisyklių taikymą viešųjų pirkimų tvarkai vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, suderinimo, iš dalies pakeistos Direktyva 2007/66, 1 straipsnio 1–3 dalys, siejamos su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsniu, turi būti aiškinamos taip, kad jomis nedraudžiamos nacionalinės teisės normos, pagal kurias bet kokio skundo dėl perkančiosios organizacijos sprendimo priimtinumas siejamas su pareiškėjo pareiga perkančiajai organizacijai pateikti geros elgsenos garantiją, jeigu ši garantija grąžinama pareiškėjui, nesvarbu, koks yra skundo rezultatas.

Iš tikrųjų, nors minėta geros elgsenos garantija, kaip būtina sąlyga, kad bet koks skundas būtų nagrinėjamas, riboja teisę į veiksmingą teisinę gynybą teisme, kaip ji suprantama pagal Chartijos 47 straipsnį, ji aiškiai ir išsamiai apibrėžta įstatyme ir nepažeidžia teisės į veiksmingą teisinę gynybą esmės, nes bet kuriuo atveju perkančioji organizacija negali šios garantijos negrąžinti, nesvarbu, koks yra skundo rezultatas. Be to, ja siekiama teisėto tikslo, nes ji yra priemonė, galinti padėti atgrasyti nuo piktnaudžiaujamojo pobūdžio skundų ir užtikrinti visiems teisės subjektams, siekiant tinkamo teisingumo vykdymo, kad jų skundas bus išnagrinėtas per kuo trumpesnį laiką, kaip numatyta Chartijos 47 straipsnio pirmoje ir antroje pastraipose.

Galiausiai ja išlaikomas pagrįstai proporcingas santykis tarp naudojamų priemonių ir siekiamo tikslo. Iš tikrųjų pareiga pateikti geros elgsenos garantiją yra tinkama padedant siekti tikslo kovoti su piktnaudžiaujamojo pobūdžio skundais, nes ji pareiškėjui yra finansinė našta, nesvarbu, ar jis padaro banko pavedimą, ar pateikia banko garantiją. O reikalavimas banko pavedimu pervesti tokio dydžio sumą, kad būtų galima atlikti veiksmus, būtinus banko garantijai sudaryti ir su šios garantijos pateikimu susijusioms išlaidoms padengti, skatina pareiškėjus būti atsargius pateikiant skundus. Be to, dėl geros elgsenos garantijos sumažėja pareiškėjų ištekliai ar bet kuriuo atveju kredito galimybės, kol ji bus grąžinta, dėl to jie skatinami elgtis rūpestingai, kai pradeda atitinkamas procedūras, paisant Direktyvos 89/665 1 straipsnio 1 dalyje ir Direktyvos 92/13 1 straipsnio 1 dalyje numatyto greitumo reikalavimo. Be kita ko, kadangi perkančioji organizacija nebegali savaime ir besąlygiškai negrąžinti geros elgsenos garantijos ir reikalauti ją sumokėti pirmąkart pareikalavus, negalima teigti, jog vien pareiga pateikti tokią garantiją, kaip bet kokio skundo priimtinumo sąlyga, viršija tai, kas būtina jos tikslui kovoti su piktnaudžiaujamojo pobūdžio skundais pasiekti. Geros elgsenos garantija, lygi 1 % viešojo pirkimo sutarties vertės, kurios maksimalus dydis nustatytas atsižvelgiant į pirkimo pobūdį, yra palyginti nedidelė, ypač dalyviams, kurie paprastai turi įrodyti tam tikrą finansinį pajėgumą. Be to, ši garantija bet kuriuo atveju gali būti pateikiama kaip banko garantija. Galiausiai ji turi būti pateikiama tik laikotarpiui nuo skundo pateikimo iki galutinio sprendimo dėl jo priėmimo.

(žr. 49, 50, 54–57, 59–61, 63 punktus ir rezoliucinę dalį)