Byla C-123/11

A Oy

(Korkein hallinto-oikeus prašymas priimti prejudicinį sprendimą)

„Įsisteigimo laisvė — SESV 49 straipsnis — Mokesčių teisės aktai — Valstybėje narėje įsteigtos patronuojančiosios bendrovės jungimasis su kitoje valstybėje narėje įsteigta dukterine bendrove — Patronuojančiosios bendrovės galimybė atskaityti dukterinės bendrovės nuostolius, atsiradusius dėl pastarosios veiklos — Netaikymas dukterinėms bendrovėms nerezidentėms“

Santrauka – 2013 m. vasario 21 d. Teisingumo Teismo (ketvirtoji kolegija) sprendimas

Įsisteigimo laisvė – Mokesčių teisės aktai – Pelno mokestis – Mokesčių lengvata – Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos dukterinės bendrovės rezidentės patirtus nuostolius atskaityti leidžiama, o dukterinės bendrovės nerezidentės – neleidžiama – Leistinumas – Sąlygos

(SESV 49 ir 54 straipsniai)

SESV 49 ir 54 straipsniais nedraudžiami nacionalinės teisės aktai, kuriuose nenumatyta galimybė patronuojančiajai bendrovei, kuri jungiasi su kitoje valstybėje narėje įsteigta dukterine bendrove, nutraukusia savo veiklą, iš jos apmokestinamųjų pajamų atskaityti nuostolius, patirtus šios dukterinės bendrovės mokestiniais metais iki jungimosi, nors šiais nacionalinės teisės aktais tokia galimybė suteikiama, kai jungiamasi su dukterine bendrove rezidente. Vis dėlto tokie nacionalinės teisės aktai nesuderinami su Sąjungos teise, jeigu jais patronuojančiajai bendrovei nesuteikiama galimybė įrodyti, kad jos dukterinė bendrovė nerezidentė išnaudojo galimybes atsižvelgti į šiuos nuostolius ir kad nėra galimybių, jog į juos ji ar tretieji asmenys galės atsižvelgti jos rezidavimo valstybėje būsimais mokestiniais metais.

Žinoma, valstybės narės teisėje numatyta galimybė patronuojančiajai bendrovei rezidentei atsižvelgti į dukterinės bendrovės rezidentės nuostolius jai jungiantis su pastarąja yra mokesčių lengvata patronuojančiajai bendrovei, o dėl tokios lengvatos netaikymo santykiams tarp patronuojančiosios bendrovės rezidentės ir jos kitoje valstybėje narėje įsteigtos dukterinės bendrovės įsisteigti pastarojoje valstybėje gali tapti ne taip patrauklu ir dėl to ji gali būti atgrasoma nuo dukterinių bendrovių steigimo joje. Be to, atsižvelgiant į tokių teisės aktų tikslą, patronuojančiosios bendrovės rezidentės, kuri siekia jungtis su dukterine bendrove rezidente, ir patronuojančiosios bendrovės rezidentės, kuri siekia atlikti tą pačią operaciją su dukterine bendrove ne rezidente, situacija yra objektyviai panaši.

Tačiau, viena vertus, toks nevienodas vertinimas pateisinimas, jei juo siekiama teisėtų tikslų, suderinamų su Sutartimi ir kylančių iš privalomųjų bendrojo intereso pagrindų, kaip antai būtinybė išsaugoti apmokestinimo kompetencijos pasidalijimą tarp valstybių narių ir užkirsti kelią dvigubo nuostolių panaudojimo ir mokesčių vengimo rizikai.

Kita vertus, tokie teisės aktai yra tinkami užtikrinti šių tikslų įgyvendinimą. Tačiau jais peržengiamos ribos, būtinos pagrindiniams tikslams pasiekti, kai dukterinė bendrovė nerezidentė išnaudojo atsižvelgimo į nuostolius galimybes, kurios egzistuoja jos rezidavimo valstybėje.

Bet kuriuo atveju, jei taikant Sąjungos teisę leidžiama patronuojančiajai bendrovei, įsteigtai valstybėje narėje, jungiantis atsižvelgti į jos dukterinės bendrovės nerezidentės nuostolius, dukterinės bendrovės nerezidentės nuostolių apskaičiavimo taisyklės juos perimant patronuojančiajai bendrovei rezidentei neturėtų lemti nevienodo vertinimo, palyginti su apskaičiavimo taisyklėmis, kurios būtų taikomos, jei šis jungimasis būtų atliktas su dukterine bendrove rezidente.

(žr. 31, 32, 35, 40, 46, 49, 56, 61 ir rezoliucinės dalies 1 ir 2 punktus)

Byla C-123/11

A Oy

(Korkein hallinto-oikeus prašymas priimti prejudicinį sprendimą)

„Įsisteigimo laisvė — SESV 49 straipsnis — Mokesčių teisės aktai — Valstybėje narėje įsteigtos patronuojančiosios bendrovės jungimasis su kitoje valstybėje narėje įsteigta dukterine bendrove — Patronuojančiosios bendrovės galimybė atskaityti dukterinės bendrovės nuostolius, atsiradusius dėl pastarosios veiklos — Netaikymas dukterinėms bendrovėms nerezidentėms“

Santrauka – 2013 m. vasario 21 d. Teisingumo Teismo (ketvirtoji kolegija) sprendimas

Įsisteigimo laisvė – Mokesčių teisės aktai – Pelno mokestis – Mokesčių lengvata – Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos dukterinės bendrovės rezidentės patirtus nuostolius atskaityti leidžiama, o dukterinės bendrovės nerezidentės – neleidžiama – Leistinumas – Sąlygos

(SESV 49 ir 54 straipsniai)

SESV 49 ir 54 straipsniais nedraudžiami nacionalinės teisės aktai, kuriuose nenumatyta galimybė patronuojančiajai bendrovei, kuri jungiasi su kitoje valstybėje narėje įsteigta dukterine bendrove, nutraukusia savo veiklą, iš jos apmokestinamųjų pajamų atskaityti nuostolius, patirtus šios dukterinės bendrovės mokestiniais metais iki jungimosi, nors šiais nacionalinės teisės aktais tokia galimybė suteikiama, kai jungiamasi su dukterine bendrove rezidente. Vis dėlto tokie nacionalinės teisės aktai nesuderinami su Sąjungos teise, jeigu jais patronuojančiajai bendrovei nesuteikiama galimybė įrodyti, kad jos dukterinė bendrovė nerezidentė išnaudojo galimybes atsižvelgti į šiuos nuostolius ir kad nėra galimybių, jog į juos ji ar tretieji asmenys galės atsižvelgti jos rezidavimo valstybėje būsimais mokestiniais metais.

Žinoma, valstybės narės teisėje numatyta galimybė patronuojančiajai bendrovei rezidentei atsižvelgti į dukterinės bendrovės rezidentės nuostolius jai jungiantis su pastarąja yra mokesčių lengvata patronuojančiajai bendrovei, o dėl tokios lengvatos netaikymo santykiams tarp patronuojančiosios bendrovės rezidentės ir jos kitoje valstybėje narėje įsteigtos dukterinės bendrovės įsisteigti pastarojoje valstybėje gali tapti ne taip patrauklu ir dėl to ji gali būti atgrasoma nuo dukterinių bendrovių steigimo joje. Be to, atsižvelgiant į tokių teisės aktų tikslą, patronuojančiosios bendrovės rezidentės, kuri siekia jungtis su dukterine bendrove rezidente, ir patronuojančiosios bendrovės rezidentės, kuri siekia atlikti tą pačią operaciją su dukterine bendrove ne rezidente, situacija yra objektyviai panaši.

Tačiau, viena vertus, toks nevienodas vertinimas pateisinimas, jei juo siekiama teisėtų tikslų, suderinamų su Sutartimi ir kylančių iš privalomųjų bendrojo intereso pagrindų, kaip antai būtinybė išsaugoti apmokestinimo kompetencijos pasidalijimą tarp valstybių narių ir užkirsti kelią dvigubo nuostolių panaudojimo ir mokesčių vengimo rizikai.

Kita vertus, tokie teisės aktai yra tinkami užtikrinti šių tikslų įgyvendinimą. Tačiau jais peržengiamos ribos, būtinos pagrindiniams tikslams pasiekti, kai dukterinė bendrovė nerezidentė išnaudojo atsižvelgimo į nuostolius galimybes, kurios egzistuoja jos rezidavimo valstybėje.

Bet kuriuo atveju, jei taikant Sąjungos teisę leidžiama patronuojančiajai bendrovei, įsteigtai valstybėje narėje, jungiantis atsižvelgti į jos dukterinės bendrovės nerezidentės nuostolius, dukterinės bendrovės nerezidentės nuostolių apskaičiavimo taisyklės juos perimant patronuojančiajai bendrovei rezidentei neturėtų lemti nevienodo vertinimo, palyginti su apskaičiavimo taisyklėmis, kurios būtų taikomos, jei šis jungimasis būtų atliktas su dukterine bendrove rezidente.

(žr. 31, 32, 35, 40, 46, 49, 56, 61 ir rezoliucinės dalies 1 ir 2 punktus)