Keywords

Summary



Keywords

1. Europos Sąjunga – Institucijos – Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais – Reglamentas Nr. 1049/2001 – Institucijos pareiga atlikti konkretų ir individualų dokumentų tyrimą – Apimtis

(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnis, 9 straipsnio 4 dalis ir 11 straipsnio 2 dalis)

2. Europos Sąjunga – Institucijos – Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais – Reglamentas Nr. 1049/2001 – Teisės susipažinti su dokumentais išimtys – Inspekcijų, tyrimo ir audito tikslų apsauga

(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies trečia įtrauka)

3. Europos Sąjunga – Institucijos – Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais – Reglamentas Nr. 1049/2001 – Teisės susipažinti su dokumentais išimtys – Inspekcijų, tyrimo ir audito tikslų apsauga – Fizinio ar juridinio asmens komercinių interesų apsauga

(EB 287 straipsnis; Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1049/2001 2 straipsnio 3 dalis ir 4 straipsnio 2 dalies pirma ir trečia įtraukos; Tarybos reglamento Nr. 4064/89 17 straipsnis ir Tarybos reglamento Nr. 139/2004 17 straipsnis)

4. Europos Sąjunga – Institucijos – Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais – Reglamentas Nr. 1049/2001 – Teisės susipažinti su dokumentais išimtys – Trečiųjų šalių dokumentai

(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1, 2 ir 4 dalys)

5. Europos Sąjunga – Institucijos – Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais – Reglamentas Nr. 1049/2001 – Teisės susipažinti su dokumentais išimtys – Sprendimų priėmimo proceso apsauga

(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa)

6. Europos Sąjunga – Institucijos – Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais – Reglamentas Nr. 1049/2001 – Teisės susipažinti su dokumentais išimtys – Teisinių nuomonių apsauga

(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1049/2001 6 konstatuojamoji dalis ir 4 straipsnio 2 dalies antra įtrauka)

7. Europos Sąjunga – Institucijos – Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais – Reglamentas Nr. 1049/2001 – Institucijos pareiga atlikti konkretų ir individualų dokumentų tyrimą – Ypač sunkus ir netinkamas nagrinėjimas – Nukrypimas nuo nagrinėjimo pareigos

(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 6 dalis)

8. Europos Sąjunga – Institucijos – Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais – Reglamentas Nr. 1049/2001 – Teisės susipažinti su dokumentais išimtys – Viršesnis viešasis interesas, pateisinantis dokumentų atskleidimą

(EB 255 straipsnis; Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1049/2001 2 straipsnio 1 dalis ir 4 straipsnio 3 dalies antra pastraipa)

Summary

1. Institucijos pareiga konkrečiai ir individualiai įvertinti dokumentų, nurodytų prašyme leisti susipažinti, turinį yra principinis sprendimas, taikomas visoms išimtims, minimoms Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnio 1–3 dalyse, kad ir kokia būtų sritis, su kuria susiję prašomi dokumentai.

Tačiau toks principinis sprendimas nereiškia, kad toks tyrimas būtinas bet kokiomis aplinkybėmis. Kadangi konkretaus ir individualaus tyrimo, kurį institucija iš principo privalo atlikti atsakydama į pagal Reglamentą Nr. 1049/2001 pateiktą prašymą, tikslas yra leisti atitinkamai institucijai, pirma, įvertinti, kiek turi būti taikoma teisės susipažinti su dokumentais išimtis, ir, antra, įvertinti susipažinimo su dokumentų dalimi galimybę, toks tyrimas gali būti ir nebūtinas, jei iš konkretaus atvejo aplinkybių aišku, kad galimybė susipažinti turi būti nesuteikta arba, atvirkščiai, suteikta.

Be to, atsisakymo leisti susipažinti motyvų bendras pobūdis ir glaustumas arba stereotipinis pobūdis gali būti konkretaus įvertinimo neatlikimo įrodymas tik tais atvejais, kai objektyviai įmanoma nurodyti atsisakymo leisti susipažinti su kiekvienu dokumentu priežastis neatskleidžiant šio dokumento turinio ar esminio jo elemento ir taip išimčiai neprarandant savo pagrindinio tikslo. Reikalavimas institucijoms nepateikti informacijos, kuri netiesiogiai pažeistų šiomis išimtimis specialiai siekiamus apsaugoti interesus, konkrečiai nurodytas Reglamento Nr. 1049/2001 9 straipsnio 4 dalyje ir 11 straipsnio 2 dalyje.

Galiausiai vienas ir tas pats pateisinimas gali būti taikomas į tą pačią kategoriją patenkantiems dokumentams, o tai visų pirma yra tuomet, jeigu jame yra tokio paties pobūdžio informacija. Paskui Bendrasis Teismas privalo patikrinti, ar nurodyta išimtis aiškiai ir visiškai apima dokumentus, patenkančius į šią kategoriją.

(žr. 44–47 punktus)

2. Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnio 2 dalies trečią įtrauką reikia aiškinti taip: ši nuostata, kuria siekiama apsaugoti inspekcijų, tyrimų ir audito veiklos tikslus, yra taikoma tik tada, kai dėl nagrinėjamų dokumentų atskleidimo gali kilti pavojus, kad nebus užbaigta ši veikla.

Žinoma, įvairiems tyrimo ar inspekcijos aktams ir toliau gali būti taikoma inspekcijų, tyrimų ir audito tikslų apsaugos išimtis tol, kol yra vykdoma tyrimų ar inspekcijų veikla, netgi jei konkretus tyrimas ar inspekcija, dėl kurių buvo parengta ataskaita, su kuria buvo prašyta leisti susipažinti, jau baigėsi.

Vis dėlto pripažinti, kad įvairiems su inspekcijomis, tyrimais ar auditu susijusiems dokumentams Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies trečioje įtraukoje numatyta išimtis gali būti taikoma tol, kol nėra nuspręsta dėl tolesnių veiksmų šiose procedūrose, reikštų, kad galimybę susipažinti su minėtais dokumentais lemia atsitiktinis, būsimas ir galbūt dar tolimas įvykis, priklausantis nuo įvairių valdžios institucijų veiklos spartumo ir kruopštumo. Tokia pozicija neatitiktų tikslo užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su institucijų dokumentais, kad piliečiai galėtų veiksmingiau kontroliuoti viešosios valdžios vykdymo teisėtumą.

(žr. 72–75 punktus)

3. Taikant Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 2 straipsnio 3 dalį nuostatos, susijusios su visuomenės susipažinimu su Komisijos dokumentais, taikomos visiems šios institucijos turimiems dokumentams, tai yra jos parengtiems arba gautiems ir esantiems jos žinioje, susijusiems su visomis Europos Sąjungos veiklos sritimis. Todėl neturėtų būti priimtina, kad koncentracijų srityje susirašinėjimas tarp Komisijos ir suinteresuotųjų šalių būtų laikomas kaip akivaizdžiai patenkantis į išimties, susijusios su tyrimų veiklos tikslo apsauga ar su komercinių interesų pasauga, taikymo sritį. Nors tokia išimtis prireikus gali būti taikoma tam tikriems dokumentams, kuriuos parengė Komisija arba kurie jai buvo pateikti, ji nebūtinai taikoma visiems dokumentams arba šių dokumentų visumai. Komisija bent jau privalo tuo įsitikinti atlikdama konkretų ir realų kiekvieno dokumento tyrimą, kaip to reikalaujama Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies pirmoje įtraukoje.

Jei visuomenė turi teisę susipažinti su dokumentais, kuriuose yra tam tikra informacija, ji negali būti laikoma informacija, kurios atžvilgiu yra įpareigojimas saugoti tarnybinę ar komercinę paslaptį. Nei EB 287 straipsnis, nei reglamentų Nr. 4064/89 ir Nr. 139/2004, susijusių su koncentracijų tarp įmonių kontrole, 17 straipsnis negali drausti atskleisti dokumentą, kuriam netaikoma viena iš išimčių, numatytų Reglamente Nr. 1049/2001.

(žr. 86, 90, 94, 123–124 punktus)

4. Remiantis Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnio 4 dalimi, trečiųjų šalių turimų dokumentų atveju institucijos privalo konsultuotis su jomis siekiant nustatyti, ar taikytina išimtis, numatyta to paties reglamento 4 straipsnio 1 arba 2 dalyse, nebent būtų akivaizdu, kad dokumentas gali arba negali būti atskleistas. Iš to matyti, kad institucijos nėra įpareigotos konsultuotis su atitinkama trečiąja šalimi, jei akivaizdu, kad dokumentas gali arba negali būti atskleistas. Visais kitais atvejais institucijos privalo konsultuotis su atitinkamomis trečiosiomis šalimis. Todėl konsultavimasis su atitinkamomis trečiosiomis šalimis paprastai yra išankstinė sąlyga siekiant nustatyti, ar taikytinos Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytos išimtys, kai dokumentas yra trečiosios šalies. Todėl nesikonsultuojant su trečiosiomis šalimis, kurios yra dokumentų autorės, nepažeidžiamas šis reglamentas tik jei nagrinėjamiems dokumentams aiškiai taikoma viena iš jame nurodytų išimčių.

(žr. 126–127 punktus)

5. Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnio 3 dalyje numatytos išimties, susijusios su sprendimų priėmimo proceso apsauga, taikymas suponuoja, kad turi būti įrodyta, jog dėl susipažinimo su prašomais dokumentais gali kilti konkreti ir reali grėsmė Komisijos sprendimų priėmimo proceso apsaugai ir kad šios grėsmės rizika yra protingai, o ne vien hipotetiškai numatoma.

Be to, tam, kad patektų į išimtį, grėsmė sprendimų priėmimo procesui turi būti didelė. Taip, be kita ko, yra, kai nurodytų dokumentų atskleidimas turi esminį poveikį sprendimų priėmimo procesui. Rimtumo įvertinimas priklauso nuo visų bylos aplinkybių, visų pirma institucijos nurodytų neigiamų pasekmių sprendimų priėmimo procesui dėl nurodytų dokumentų atskleidimo. Šių pateisinimų, nurodytų bendrai ir abstrakčiai, neparemiant jų išsamiais argumentais, pagrįstais nagrinėjamų dokumentų turiniu, negali pakakti siekiant pateisinti atsisakymą leisti susipažinti su prašomais dokumentais, nekeliant pavojaus Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnyje, ypač šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje, numatytų išimčių griežto aiškinimo principui.

(žr. 140–141, 143 punktus)

6. Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnio 2 dalyje numatyta išimtis, susijusi su teisinėmis nuomonėmis, turi būti aiškinama taip, kad ja siekiama apsaugoti Komisijos interesą prašyti teisinių nuomonių ir gauti atviras, objektyvias ir išsamias nuomones. Kad būtų galima remtis rizika pakenkti šiam interesui, ji turi būti protingai, o ne vien hipotetiškai numatoma.

Šiuo klausimu pasakytina, jog visuomenės interesas, kad jai pagal skaidrumo pareigą, kuria siekiama užtikrinti geresnį piliečių dalyvavimą sprendimų priėmimo procese ir garantuoti didesnį administracijos legitimumą, efektyvumą ir atsakingumą prieš piliečius demokratinėje sistemoje, būtų pateiktas dokumentas, nėra toks pats, kalbant apie su administracine procedūra susijusį dokumentą dėl taisyklių, reglamentuojančių koncentracijų kontrolės ar apskritai konkurencijos teisę, taikymo, ir apie dokumentą, susijusį su procedūra, kuriai vykstant atitinkama institucija dalyvauja kaip teisės aktų leidėja ir kai turėtų būti suteikiama platesnė galimybė susipažinti su dokumentais pagal minėto Reglamento Nr. 1049/2001 6 konstatuojamąją dalį.

(žr. 156, 161 punktus)

7. Kadangi teisės susipažinti su institucijų turimais dokumentais suteikimas yra principinis sprendinys, tyrimo pareigos išimtis yra priimtina išimtiniais atvejais ir tik tuomet, kai dokumentų konkretaus ir individualaus tyrimo administracinė našta yra ypač didelė, viršijanti tai, kas pagrįstai yra būtina.

Be to, institucijai, kuri remiasi išimtimi, grindžiama dėl paraiškos, pateiktos remiantis Reglamentu Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, atsirandančia nepagrįstai didele užduotimi, tenka šios užduoties apimties įrodinėjimo pareiga.

Kai institucija pateikia konkrečiam ir individualiam paraiškoje nurodytų dokumentų tyrimui atlikti būtinos užduoties apimties nepagrįstumo įrodymą, ji privalo pabandyti pasitarti su pareiškėju tam, kad, pirma, sužinotų arba patikslintų jo suinteresuotumą gauti atitinkamus dokumentus ir, antra, nustatytų konkrečias mažiau varžančios priemonės nei konkretus ir individualus dokumentų tyrimas priėmimo galimybes. Atsižvelgiant į tai, institucija vis dėlto privalo suteikti pirmenybę tai galimybei, kuri yra palankiausia pareiškėjo teisei susipažinti su dokumentais, tačiau pati nėra užduotis, viršijanti to, kas gali būti pagrįstai reikalaujama, ribų.

Iš to išplaukia, kad institucija gali visiškai neatlikti konkretaus ir individualaus tyrimo tik po to, kai realiai išnagrinėja visas kitas įmanomas galimybes ir sprendime detaliai paaiškina priežastis, dėl kurių šios įvairios galimybės taip pat reiškia nepagrįstai didelį darbo krūvį.

Komisijos sprendimas, kuriuo atsisakoma apskritai leisti ieškovui iš dalies susipažinti su dokumentais, gali būti teisėtas tik jei Komisija iš anksto konkrečiai paaiškino priežastis, dėl kurių konkrečiam ir individualiam kiekvieno nurodyto dokumento išnagrinėjimui alternatyvūs sprendiniai taip pat yra nepagrįstai didelė darbo našta.

(žr. 170–174 punktus)

8. Atsižvelgiant į bendrąjį galimybės susipažinti su dokumentais principą, įtvirtintą EB 255 straipsnyje ir Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 1 ir 2 konstatuojamosiose dalyse, viršesnis viešasis interesas, pateisinantis dokumentų atskleidimą, turi būti objektyvaus ir bendro pobūdžio ir neturėtų būti painiojamas su konkrečiais ar privačiais interesais, pavyzdžiui, susijusiais su ieškiniais institucijoms, nes tokie konkretūs ar privatūs interesai nėra svarbus kriterijus lyginant interesus, kaip numatyta šio reglamento 4 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje.

Pagal Reglamento Nr. 1049/2001 2 straipsnio 1 dalį asmenys, galintys pasinaudoti teise susipažinti su institucijų dokumentais, yra bet kuris Sąjungos pilietis ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, gyvenantis ar turintis registruotą buveinę valstybėje narėje. Iš to išplaukia, kad šiuo reglamentu galimybę susipažinti su viešais dokumentais siekiama užtikrinti visiems, o ne tik asmeniui, prašančiam leisti susipažinti su jo paraiškoje nurodytais dokumentais. Todėl konkretus interesas, kurį gali nurodyti asmuo, prašantis leisti susipažinti su asmeniškai su juo susijusiais dokumentais, paprastai negali būti lemiamas nei vertinant viršesnio viešojo intereso buvimą, nei lyginant interesus pagal minėto reglamento 4 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą.

(žr. 191–192 punktus)