Vien aplinkybės, kad paraiškoje pagal Reglamentą Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais nurodytas dokumentas susijęs su išimties saugomu interesu, nepakanka tokios išimties taikymui pagrįsti. Toks taikymas iš esmės gali būti pagrįstas, tik jei institucija iš anksto įvertino, pirma, ar dėl susipažinimo su dokumentu konkrečiai ir realiai būtų pažeistas saugomas interesas, ir, antra, jei šio reglamento 4 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytais atvejais nėra viršesnio viešojo intereso, pagrindžiančio prašomo dokumento atskleidimą. Be to, rizika pažeisti saugomą interesą turi būti protingai nuspėjama, o ne tik hipotetiška. Toks tyrimas turi būti konkretus ir pagrįstas sprendimo motyvais.

Konkurencijos komisarui skirtų raštų, kitoms tarnyboms skirtų raštų ir kitų nei Teisės tarnybos tarnybų atsakomųjų raštų, kuriais buvo pasikeista Komisijos viduje siekiant parengti dokumentus, įforminančius administracijos poziciją, atskleidimas visuomenei gali rimtai pakenkti Komisijos sprendimų priėmimo procesui tiek nagrinėjamoje koncentracijos procedūroje, tiek būsimose koncentracijų procedūrose toje pačioje srityje, tarp tų pačių šalių arba atsižvelgiant į per ginčijamą procedūrą taikytus principus, nes šiuose dokumentuose užfiksuotas tik procedūros momentas, dar neįformintas galutiniame dokumente. Iš tikrųjų šie parengiamieji dokumentai gali parodyti Komisijos tarnybų nuomones, abejones ar nuomonių pasikeitimus, kurių, pasibaigus aptariamo sprendimų priėmimo procesui, galbūt nebeliks galutinėse sprendimų redakcijose.

Iš tiesų šio dokumento atskleidimas ne tik sukeltų riziką atskleisti Komisijos pareigūnų nuomonę, gal net kritiką, bet ir leistų palyginti ataskaitos turinį su šiais klausimais už konkurencijos reikalus atsakingo Komisijos nario arba Komisijos priimtais galutiniais sprendimais ir todėl atskleisti jos vidaus diskusiją. Be to, jei ataskaita būtų atskleista, tai reikštų, kad tokio pobūdžio ataskaitos autoriai ateityje atsižvelgtų į atskleidimo riziką ir todėl galėtų taikyti vidinę cenzūrą ir nepateikti savo nuomonės, galinčios sukelti pavojų asmeniui, kuriam skirta minėta ataskaita. Taip darydama Komisija nebegalėtų gauti savo tarnautojų ir pareigūnų laisvos ir išsamios nuomonės ir nebeturėtų konstruktyvios, išorės spaudimo nevaržomos vidaus kritikos, skirtos jai padėti priimti sprendimą, susijusį su apeliacinio skundo dėl Pirmosios instancijos teismo sprendimo pateikimu, ar patobulinti savo administracines procedūras koncentracijų kontrolės arba, plačiau – konkurencijos teisės srityse.

Iš esmės pagal Reglamento Nr. 1049/2001 2 straipsnio 1 dalį asmuo, galintis pasinaudoti teise susipažinti su institucijų dokumentais, yra „bet kuris Sąjungos pilietis ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, gyvenantis ar turintis registruotą buveinę valstybėje narėje“. Iš to darytina išvada, kad šiuo reglamentu galimybę susipažinti su viešais dokumentais siekiama užtikrinti visiems, o ne tik asmeniui, prašančiam leisti susipažinti su juo susijusiu dokumentu. Todėl asmeninis interesas, kuriuo gali remtis asmuo, prašantis leisti susipažinti su asmeniškai su juo susijusiais dokumentais, paprastai negali būti lemiamas nei vertinant viršesnio viešojo intereso buvimą, nei lyginant interesus pagal šio reglamento 4 straipsnio 3 dalies antrąją pastraipą.

Pagal Reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 2 straipsnio 1 dalį teisė susipažinti su Komisijos dokumentais yra labai plati, nes ja pasinaudoti gali bet kuris Sąjungos pilietis ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, gyvenantis ar turintis registruotą buveinę valstybėje narėje, nenurodant kitų sąlygų. Iš šio reglamento 2 straipsnio 3 dalies taip pat matyti, kad nuostatos, susijusios su visuomenės galimybe susipažinti su Komisijos dokumentais, taikomos visiems šios institucijos turimiems dokumentams, t. y. visiems jos parengtiems ar gautiems ir turimiems dokumentams visose Europos Sąjungos veiklos srityse.

Be to, Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 3 dalies antrojoje pastraipoje tiesiogiai apibrėžtos sąlygos, kuriomis galimybė susipažinti su dokumentu, kuriame pareikšta vidaus reikmėms skirta nuomonė, esanti svarstymų ir preliminarių konsultacijų atitinkamos institucijos viduje dalimi, gali būti nesuteikta netgi po to, kai sprendimas jau yra priimtas, nurodant, kad tokiu atveju dokumento atskleidimas gali rimtai pakenkti atitinkamos institucijos sprendimų priėmimo procesui. Ši nuostata taikoma bendrai, nepaisant Komisijos veiklos sričių ar su jomis susijusioms procedūroms taikomų taisyklių.

Todėl dėl to, kad pagal Reglamento Nr. 802/2004, įgyvendinančio Reglamentą Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės, 17 straipsnio 3 dalį įmonė, koncentracijos šalis, neturi teisės susipažinti su administracinės bylos vidaus dokumentais, negalima atmesti galimybės, jog bet kuris asmuo, kad ir kas jis būtų, turi teisę susipažinti su tokiais dokumentais pagal Reglamente Nr. 1049/2001 įtvirtintus principus.

(žr. 87–89 punktus)