27

Šiomis aplinkybėmis Bundesvergabeamt nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus: „1. Ar Direktyvos 92/50<…> 3 straipsnio 1 dalyje ir tos pačios direktyvos 8 ir 9 straipsniuose žodis „sudaryti“ turi būti suprantamas kaip apimantis ir atvejį, kai perkančioji organizacija ateityje ketina pirkti paslaugas iš paslaugų teikėjos, kapitalo bendrovės, nors anksčiau paslaugas teikė kitas paslaugų teikėjas, kuris yra vienintelis veiklą perėmusio paslaugų teikėjo akcininkas ir kartu jį kontroliuoja? Ar tokiu atveju tai, kad perkančioji organizacija negali būti tikra, jog visos ar dalis būsimo paslaugų teikėjo akcijų per visą pradinės sutarties galiojimo laiką nebus perleistos tretiesiems asmenims, sukelia teisinių padarinių? Be to, kokie kyla teisiniai padariniai dėl to, kad perkančioji organizacija negali būti tikra, jog per visą sutarties galiojimo laiką nesikeis pirminio paslaugų teikėjo, kuris yra kooperatinė bendrovė, nariai? 2. Ar taip pat kalbama apie sudarymą Direktyvos 92/50<…> 3 straipsnio 1 dalies ir tos pačios direktyvos 8 ir 9 straipsnių prasme tuo atveju, kai perkančioji organizacija, galiojant neterminuotai sutarčiai su paslaugų teikėjais dėl bendro paslaugų teikimo, susitaria su jais dėl atlyginimo už tam tikras pagal sutartį teikiamas paslaugas ir iš naujo suformuluoja nuostatą dėl indeksavimo, nors šie pakeitimai lemia kainų pasikeitimą ir daromi įvedant eurą? 3. Ar taip pat kalbama apie sudarymą Direktyvos 92/50<…> 3 straipsnio 1 dalies ir tos pačios direktyvos 8 ir 9 straipsnių prasme tuo atveju, kai perkančioji organizacija, galiojant neterminuotai sutarčiai su paslaugų teikėjais dėl bendro paslaugų teikimo, susitaria su jais priimant sutarties priedą trejiems metams atnaujinti teisės nutraukti sutartį atsisakymą, kuris jau nebegalioja šio priedo sudarymo metu, nors šiuo sutarties pakeitimu apibrėžtoms paslaugoms teikti nustatomas didesnis nei iki šiol tam tikros nuo kiekio priklausančios kainos sumažinimas? 4. Jei būtų kalbama apie sutarties sudarymą, t. y. atsakymas į vieną iš trijų pirmesnių klausimų būtų teigiamas, ar Direktyvos 92/50 <…> 11 straipsnio 3 dalies b punktas arba kitos Bendrijos teisės normos, pavyzdžiui, skaidrumo principas, turi būti aiškinami taip, kad jie leidžia perkančiajai organizacijai sudaryti vienintelę viešojo paslaugų pirkimo sutartį derybų būdu, iš anksto nepaskelbiant pranešimo apie sutartį, jei tam tikra paslaugų dalis saugoma Direktyvos 92/50 <…> 11 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytų išskirtinių teisių? Ar skaidrumo principas arba kitos Bendrijos teisės nuostatos sudarant sutartį būtent dėl nerezervuotųjų paslaugų reikalauja, kad tokiu atveju prieš sutarties sudarymą vis dėlto būtų paskelbiamas pranešimas apie sutartį, siekiant suteikti suinteresuotiesiems ūkio subjektams galimybę patikrinti, ar sutartis iš tikrųjų sudaroma dėl paslaugų, kurios saugomos išskirtinių teisių? Ar Bendrijos teisės normos dėl viešojo pirkimo sutarčių sudarymo reikalauja, kad tokiu atveju sutartys, atsižvelgiant į išskirtinių teisių buvimą, būtų sudaromos taikant atskiras viešojo pirkimo sutarčių sudarymo procedūras, siekiant bent iš dalies užtikrinti konkurenciją dėl viešojo pirkimo sutarčių? 5. Jei į ketvirtąjį klausimą būtų atsakyta taip, kad perkančioji organizacija turi teisę sudaryti sutartį dėl išskirtinių teisų nesaugomų paslaugų kartu su tokių teisių saugomomis paslaugomis pagal bendrą sutarties sudarymo procedūrą, ar įmonė, neturėdama teisės disponuoti duomenimis, išimtinė teisė į kuriuos priklauso dominuojančią padėtį užimančiam ūkio subjektui, gali pagrįsti savo su tuo susijusį pajėgumą suteikti perkančiajai organizacijai bendrą paslaugą, remdamasi pagal EB 82 straipsnį valstybėje narėje dominuojančią padėtį rinkoje užimančiam ūkio subjektui kylančia pareiga suteikti jai informaciją tinkamomis sąlygomis? 6. Jei į pirmąjį, antrąjį ir trečiąjį klausimus būtų atsakyta taip, kad dėl dalies sutarties perėmimo 2000 m. ir (arba) dėl vieno ar abiejų aprašytų sutarties priedų buvo sudarytos naujos sutartys, ir jei į ketvirtąjį klausimą būtų atsakyta taip, kad perkančioji organizacija sutartį dėl išskirtinėmis teisėmis nesaugomų paslaugų turėjo sudaryti pagal atskirą procedūrą arba kad prieš sudarant bendrą paslaugų teikimo sutartį (šiuo atveju dėl spaudos pranešimų platinimo, pagrindinės paslaugos ir teisių naudotis „APADok“), siekiant užtikrinti planuojamos viešojo pirkimo procedūros skaidrumą ir galimybę ją patikrinti, turėjo būti paskelbtas pranešimas apie sutartį: Ar Direktyvos 89/665 <…> 1 straipsnio 3 dalies sąvoka „žala“ ir šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalies c punkto žodžių junginys „patyrusiems pažeidimą“ turi būti aiškinami taip, kad tokiu atveju, koks nagrinėjamas, ūkio subjektas laikomas patyrusiu žalą ar pažeidimą šių nuostatų prasme jau tuomet, kai iš jo atimama galimybė dalyvauti viešojo pirkimo sutarties sudarymo procedūroje dėl to, kad perkančioji organizaciją prieš procedūrą nebuvo paskelbusi pranešimo apie sutartį, kuriuo remdamiesi ūkio subjektai gali teikti paraišką ar pasiūlymą arba inicijuoti teiginio dėl tariamų išskirtinių teisių patikrinimą kompetentingoje viešųjų pirkimų priežiūros institucijoje? 7. Ar Bendrijos lygiavertiškumo principas ir Bendrijos veiksmingos teisinės teisių apsaugos būtinybės principas, atsižvelgiant į kitas Bendrijos teisės normas, turi būti aiškinami taip, kad jie suteikia ūkio subjektui subjektinę ir besąlyginę teisę reikalauti iš valstybės narės suteikti jam galimybę bent šešis mėnesius, skaičiuojamus nuo tada, kai atsirado galimybė sužinoti apie sutarties sudarymą pažeidžiant viešųjų pirkimų teisės normas, imtis teisės gynybos priemonių ir siekti patirtos žalos atlyginimo kompetentingoje nacionalinėje institucijoje dėl to, kad sutartis buvo sudaryta pažeidžiant Bendrijos viešųjų pirkimų teisę, šį terminą pratęsiant laikotarpiais, per kuriuos, nesant nacionalinio teisinio pagrindo, nebuvo galima pateikti atitinkamų skundų, jei už teisės pažeidimais pagal nacionalinę teisę pagrįstiems žalos atlyginimo reikalavimams numatytas bendras trejų metų senaties terminas nuo to momento, kai buvo sužinota apie žalą ir ją padariusį asmenį, ir tam tikroje teisės srityje nesant teisės įvykdymo užtikrinimo mechanizmų senaties terminas (toliau) neskaičiuojamas?“