Keywords

Summary



Keywords

1. Asociacija su užjūrio šalimis ir teritorijomis — Apsaugos priemonės — Nustatymo sąlygos — Bendrijos institucijų diskrecija — Teisminė kontrolė — Ribos

(Tarybos sprendimo 91/482 109 straipsnis)

2. Asociacija su užjūrio šalimis ir teritorijomis — Importo iš užjūrio šalių ir teritorijų atžvilgiu nustatytos apsaugos priemonės — Nustatymo sąlygos — Dėl Sprendimo 91/482 taikymo kylantys sunkumai — Priežastinio ryšio įrodymo reikalaujančios situacijos

(Tarybos sprendimo 91/482 109 straipsnio 1 dalis)

3. Asociacija su užjūrio šalimis ir teritorijomis — Užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) kilmės cukrui bei cukraus ir kakavos mišiniams nustatytos apsaugos priemonės — Nustatymo sąlygos — Bendrą cukraus rinkos organizavimą galintys sutrikdyti sunkumai — Komisijos pareiga įrodyti UŠT kilmės cukraus importo mažesne nei intervencinė kaina tikrumą — Nebuvimas

(Komisijos reglamentas Nr. 2423/1999)

4. Asociacija su užjūrio šalimis ir teritorijomis — Užjūrio šalių ir teritorijų kilmės cukraus bei cukraus ir kakavos mišinių atžvilgiu nustatytos apsaugos priemonės — Nustatymo sąlygos — Ypač žalingų padarinių pavojus Bendrijos cukraus sektoriaus ūkio subjektams — Akivaizdi Komisijos vertinimo klaida — Nebuvimas

(Komisijos reglamentas Nr. 2423/1999)

5. Institucijų aktai — Motyvavimas — Pareiga — Apimtis — Reglamentas, nustatantis apsaugos priemones užjūrio šalių ir teritorijų kilmės cukraus ir cukraus bei kakavos mišinių atžvilgiu

(EB 253 straipsnis; Komisijos reglamentas Nr. 2423/1999)

6. Asociacija su užjūrio šalimis ir teritorijomis — Apsaugos priemonės, nukreiptos prieš užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) kilmės žemės ūkio produktų importą — Mažiau palanki UŠT kilmės produkto konkurencinė padėtis nei Bendrijos produkto — Proporcingumo principas — Pažeidimas — Sąlygos

(Tarybos sprendimo Nr. 91/482 109 straipsnis)

Summary

1. Bendrijos institucijos turi didelę diskreciją taikydamos Sprendimo 91/482 dėl užjūrio šalių ir teritorijų asociacijos 109 straipsnį, kuris joms suteikia teisę imtis arba leisti imtis apsaugos priemonių, jei yra įvykdytos tam tikros sąlygos. Šiomis aplinkybėmis Bendrijos teismas turėtų apsiriboti patikrinimu, ar įgyvendinant šią diskreciją nepadaryta akivaizdi klaida, ar nebuvo piktnaudžiaujama įgaliojimais ir ar Bendrijos institucijos akivaizdžiai neviršijo savo diskrecijos ribų. Bendrijos teismo kontrolės intensyvumas ribojamas ypač tais atvejais, kai Bendrijos institucijos turi derinti skirtingus interesus ir taip pasirinkti politinius sprendimus, priklausančius jų kompetencijai.

(žr. 58–60 punktus)

2. Pirmu atveju, nurodytu Sprendimo 91/482 dėl užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) asociacijos 109 straipsnio 1 dalyje, numatančioje galimybę imtis apsaugos priemonių, jei šio sprendimo taikymas labai sutrikdo Bendrijos arba vienos ar kelių valstybių narių ekonomikos sektorių arba sukelia pavojų jų išorės finansų stabilumui, turi būti įrodytas priežastinio ryšio buvimas, nes apsaugos priemonėmis turi būti siekiama pašalinti ar sušvelninti atitinkamame sektoriuje kilusius sunkumus. Tačiau šioje dalyje nurodytu antru atveju, kai Komisija gali imtis apsaugos priemonių, jei kyla sunkumų, dėl kurių gali pablogėti veikla kuriame nors Bendrijos ar Bendrijos regiono sektoriuje, nereikalaujama, kad sunkumai, pateisinantys apsaugos priemonės nustatymą, kiltų dėl UŠT sprendimo taikymo.

(žr. 61 punktą)

3. Net jei Komisija neįrodė, kad užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) kilmės cukrus iš tikrųjų buvo įvežamas mažesne už intervencinę kainą Bendrijos rinkoje, ši aplinkybė neturi įtakos Reglamento Nr. 2423/1999, nustatančio apsaugos priemones cukraus, kurio KN kodas 1701, ir cukraus bei kakavos mišinių, kurių KN kodai 1806 10 30 ir 1806 10 90 ir kurių kilmės šalis yra UŠT, atžvilgiu, teisėtumui atsižvelgiant į šio reglamento antroje, trečioje ir penktoje konstatuojamosiose dalyse išdėstytus motyvus, nurodančius, pirma, pavojų, kad gali pablogėti bendro cukraus rinkos organizavimo veikimas, ir, antra, žalą, kurią aptariamas importas gali sukelti Bendrijos ūkio subjektams cukraus sektoriuje. Iš tikrųjų, net jei aptariamo importo kaina nebūtų mažesnė už intervencinę, Komisija pakankamai pateisino ginčijamą apsaugos priemonę nurodydama, kad, atsižvelgiant į cukraus suvartojimo Bendrijoje stabilumą, didėjantis cukraus iš UŠT importo augimas galėtų lemti subsidijuojamo eksporto padidėjimą, dėl ko padidėtų su šiuo eksportu susijusios išlaidos ir kartu Bendrijos gamintojų mokami mokesčiai, ar net Bendrijos gamybos kvotų sumažinimą. Tokie sunkumai gali sutrikdyti bendrą cukraus rinkos organizavimą.

(žr. 71–73 punktus)

4. Komisija nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos pateisinusi Reglamento Nr. 2423/1999, nustatančio apsaugos priemones cukraus, kurio KN kodas 1701, ir cukraus bei kakavos mišinių, kurių KN kodai 1806 10 30 ir 1806 10 90 ir kurių kilmės šalis yra UŠT, atžvilgiu, priėmimą motyvu, kad aptariamas importas gali sukelti labai neigiamas pasekmes atitinkamiems cukraus sektoriaus ūkio subjektams.

Visų pirma akivaizdu, kad dėl bendro rinkos organizavimo pablogėjimo arba pablogėjimo grėsmės gali tekti sumažinti gamybos kvotas, taip tiesiogiai paveikiant Bendrijos gamintojų pajamas. Be to, didžiąją eksporto grąžinamųjų išmokų dalį finansuoja Bendrijos gamintojai mokėdami gamybos mokesčius, kuriuos kiekvienais metais nustato Komisija. Taigi pastaroji galėjo pagrįstai manyti, kad aptariamas importas galėjo sukelti subsidijuojamo eksporto apimties ir gamybos mokesčių, kuriuos turi mokėti Bendrijos gamintojai, padidėjimą. Galiausiai, net jei tam tikri gamintojai būtų galėję gauti didelį pelną parduodami C cukrų UŠT ūkio subjektams gerokai didesnėmis nei pasaulinės rinkos kainomis, šis teiginys negali paneigti Komisijos vertinimo, kad aptariamas importas kėlė cukraus sektoriaus sutrikdymo pavojų, galintį, be kita ko, sukelti subsidijų eksportui sumos padidėjimą arba gamybos kvotų sumažinimą.

(žr. 86–90 punktus)

5. EB 253 straipsniu reikalaujamas motyvavimas turi atitikti nagrinėjamo teisės akto pobūdį ir aiškiai bei nedviprasmiškai atskleisti teisės aktą priėmusios institucijos motyvus, leidžiančius suinteresuotiesiems asmenims sužinoti priimtos priemonės pateisinimus, o Bendrijos teismui – vykdyti teisminę kontrolę. Motyvuose nebūtina nurodyti visų faktinių ir teisinių aplinkybių, nes nustatant, ar akto motyvai atitinka EB 253 straipsnio reikalavimus, turi būti atsižvelgiama ne tik į jų formuluotę, bet ir į jų kontekstą bei į visus atitinkamą klausimą reglamentuojančius teisės aktus.

Šias sąlygas tenkina Reglamentas Nr. 2423/1999, nustatantis apsaugos priemones cukraus, kurio KN kodas 1701, ir cukraus bei kakavos mišinių, kurių KN kodai 1806 10 30 ir 1806 10 90 ir kurių kilmės šalis yra UŠT, atžvilgiu. Viena vertus, ginčijamas reglamentas buvo priimtas Komisijai, Nyderlandų Karalystei ir kitoms valstybėms narėms pasitarus. Kita vertus, šio reglamento preambulėje Komisija nurodė Bendrijos cukraus rinkoje kilusius sunkumus, priežastis, dėl kurių šie sunkumai galėjo pabloginti bendro rinkos organizavimo veikimą ir sukelti neigiamas pasekmes Bendrijos ūkio subjektams, bei motyvus, dėl kurių ji nustatė minimalią EB-UŠT kilmės importuojamo cukraus kainą ir taikė Bendrijos priežiūros procedūrą mišinių importui.

(žr. 113–115 punktus)

6. Kalbant apie pagal Sprendimo 91/482 dėl užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) asociacijos 109 straipsnį priimtą apsaugos priemonę, iš pačios tokios priemonės esmės išplaukia, kad tam tikriems importuojamiems produktams taikomas mažiau palankus režimas nei Bendrijos produktams. Šiomis aplinkybėmis, siekiant įrodyti sprendimo dėl UŠT 109 straipsnio 2 dalies pažeidimą, nepakanka tvirtinimo, kad ši priemonė lemia mažiau palankią aptariamų importuojamų produktų konkurencinę padėtį nei Bendrijos produktų. Atvirkščiai, reikia įrodyti, kad nagrinėjama priemone negalima įgyvendinti siekiamo tikslo arba kad ji viršija tai, kas reikalinga šiam tikslui pasiekti.

(žr. 128 punktą)