GENERALINIO ADVOKATO

EVGENI TANCHEV IŠVADA,

pateikta 2021 m. spalio 6 d. ( 1 )

Byla C‑666/19 P

Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd

prieš

Europos Komisiją

„Apeliacinis skundas – Dempingas – Kinijos kilmės aspartamo importas – Reglamento (ES) 2016/1036 taikymas ratione temporis – Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punktas – Normaliosios vertės nustatymas pagal panašaus produkto kainą Europos Sąjungoje – Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalis – Koregavimas siekiant nustatyti dempingo skirtumą – Koregavimas siekiant nustatyti, ar padaryta žala“

Turinys

I. Teisinis pagrindas II. Bylos faktinės aplinkybės III. Procesas Bendrajame Teisme ir skundžiamas sprendimas IV. Procesas Teisingumo Teisme ir šalių reikalavimai V. Analizė A. Ar Reglamentas 2016/1036 taikytinas šiai bylai ratione temporis? 1. Šalių argumentai 2. Vertinimas B. Apeliacinio skundo antrasis pagrindas 1. Šalių argumentai 2. Vertinimas a) Priimtinumas b) Ginčo esmė 1) Apeliacinio skundo antrojo pagrindo trečia dalis 2) Apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirma dalis C. Apeliacinio skundo trečiasis pagrindas 1. Šalių argumentai 2. Vertinimas a) Priimtinumas b) Ginčo esmė 1) Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo trečia dalis 2) Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo pirma dalis 3) Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis 4) Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antra dalis D. Apeliacinio skundo ketvirtasis pagrindas 1. Šalių argumentai 2. Vertinimas VI. Bylinėjimosi išlaidos VII. Išvada

1. Šiuo apeliaciniu skundu Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd Teisingumo Teismo prašo panaikinti 2019 m. birželio 28 d. Sprendimą Changmao Biochemical Engineering / Komisija (toliau – skundžiamas sprendimas) ( 2 ), kuriuo Bendrasis Teismas atmetė jos ieškinį dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/1247 (toliau – ginčijamas reglamentas) ( 3 ), kuriuo importuojamai jos aspartamo produkcijai nustatytas 55,4 % antidempingo muitas, panaikinimo.

2. Šis apeliacinis skundas suteikia Teisingumo Teismui galimybę priimti sprendimą dėl to, kiek importo iš ne rinkos ekonomikos valstybės atveju Komisija gali normaliąją vertę apskaičiuoti taikydama ne pagrindinį metodą, nustatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 ( 4 ) 2 straipsnio 7 dalies a punkte, t. y. ne pagal trečiosios rinkos ekonomikos valstybės (toliau – panaši šalis) kainą arba apskaičiuotą vertę, bet taikydama alternatyvų metodą, t. y. pagal Europos Sąjungoje už panašų produktą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą. Šioje byloje taip pat keliamas klausimas dėl Komisijos įgaliojimų arba pareigos atlikti koregavimą, siekiant nustatyti ne tik dempingo skirtumą, bet ir žalos buvimą.

I. Teisinis pagrindas

3. Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkte, kuris atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 ( 5 ) 2 straipsnio 7 dalies a punktą, nustatyta: „Importuojant iš ne rinkos ekonomikos valstybių, normalioji vertė apskaičiuojama pagal trečiosios rinkos ekonomikos valstybės kainą arba apskaičiuotą vertę, arba pagal kainą, taikomą importuojant iš tokios trečiosios valstybės į kitas valstybes, įskaitant [Sąjungą], o jei tai neįmanoma – remiantis kuriuo nors kitu pagrįstu pagrindu, įskaitant už panašų produktą [Sąjungoje] faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuojama pagrįsta pelno norma. Atitinkama trečioji rinkos ekonomikos valstybė parenkama pagrįstu būdu ir tinkamai atsižvelgiant į visą atrankos metu pateiktą patikimą informaciją. Be to, atsižvelgiama į terminus; kada tinkama, pasirenkama trečioji rinkos ekonomikos valstybė, kuri yra to pačio [paties] tyrimo objektu. <…>“

4. Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalyje, kuri atitinka Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 10 dalį, įtvirtinta: „Eksporto kaina ir normalioji vertė palyginamos teisingu būdu. Šis palyginimas turi būti atliktas tuo pačiu prekybos lygiu, lyginant per kiek galima artimesnį laiką darytus pardavimus, atsižvelgiant į kitus skirtumus, turinčius įtakos kainų palyginamumui. Jeigu nustatytos normalioji vertė ir eksporto kaina nėra vienodo palyginamojo pagrindo, jos turi būti koreguojamos kiekvienu atveju individualiai, atsižvelgiant į besiskiriančius veiksnius, kurie, kaip tvirtinama arba įrodyta, turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. <…>“

5. Reglamento Nr. 1225/2009 3 straipsnio „Žalos nustatymas“ 2 ir 3 dalyse, atitinkančiose Reglamento 2016/1036 3 straipsnio 2 ir 3 dalis, nustatyta: „2. Žala nustatoma, remiantis ją patvirtinančiais įrodymais ir objektyviai ištyrus: a) importo dempingo kaina kiekius ir poveikį panašių produktų kainoms [Sąjungos] rinkoje; ir b) tokio importo sąlygotą poveikį [Sąjungos] pramonei. 3. Vertinant importo dempingo kaina kiekį, reikia atsižvelgti į tai, ar iš viso žymiai išaugo importas dempingo kaina absoliučiu dydžiu arba lyginant su gamyba ar suvartojimu [Sąjungoje]. Vertinant importo dempingo kaina poveikį kainoms, reikia nustatyti, ar produktai dempingo kaina yra importuojami žymiai mažesnėmis kainomis lyginant su [Sąjungos] pramonės panašių produktų kainomis, arba į tai, ar toks importas turėjo kitokį poveikį – ženkliai nusmukdė kainas arba smarkiai trukdė kainoms kilti, kaip kad būtų atsitikę kitomis aplinkybėmis. Nė vienas šių veiksnių nėra būtinai lemiamas.“

II. Bylos faktinės aplinkybės

6. 2015 m. gegužės 30 d., gavusi Sąjungos vienintelės aspartamo gamintojos, t. y. Ajinomoto Sweeteners Europe SAS, kurios pavadinimas dabar yra Hyet Sweet SAS, 2015 m. balandžio 16 d. skundą, Komisija pradėjo antidempingo tyrimą dėl Kinijos kilmės aspartamo importo į Sąjungą.

7. Aspartamas yra saldinanti sudedamoji dalis, gaminama kaip balti bekvapiai įvairių dydžių kristalai, kurių skonis panašus į cukraus, bet saldesnis, o energetinė vertė gerokai mažesnė. Jis daugiausia naudojamas kaip cukraus pakaitalas gaiviųjų gėrimų, maisto ir pieno pramonėje ( 6 ).

8. 2016 m. vasario 25 d. Komisija priėmė laikinąjį reglamentą.

9. 2016 m. liepos 28 d. Komisija priėmė ginčijamą reglamentą; jame importuojamam keliose Kinijos bendrovėse pagamintam aspartamui nustatė galutinius antidempingo muitus, įskaitant šios išvados 1 punkte nurodytą 55,4 % muitą, taikomą importuojamam Changmao Biochemical Engineering gaminamam aspartamui.

III. Procesas Bendrajame Teisme ir skundžiamas sprendimas

10. 2016 m. spalio 21 d.Changmao Biochemical Engineering pareiškė ieškinį dėl ginčijamo reglamento panaikinimo.

11. Skundžiamu sprendimu Bendrasis Teismas atmetė tą ieškinį.

12. Kadangi Teisingumo Teismas prašo šioje išvadoje išnagrinėti tik antrąjį, trečiąjį ir ketvirtąjį apeliacinio skundo pagrindus, kuriais remiantis ginčijamas Bendrojo Teismo pateiktas jam nurodytų ieškinio antrojo ir trečiojo pagrindų vertinimas, toliau apibendrinsiu Bendrojo Teismo pateiktą tik tų dviejų pagrindų vertinimą.

13. Visų pirma Bendrasis Teismas atmetė antrąjį pagrindą, grindžiamą tuo, kad Komisija pažeidė Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 7 dalies a punktą, kai normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi vienintelės Sąjungos gamintojos panašaus produkto kainomis Sąjungos rinkoje, o ne nurodytos panašios šalies, t. y. Japonijos, gamintojos eksporto kainomis. Bendrasis Teismas nurodė, kad, atsižvelgiant į tos nuostatos pirmą įtrauką, akivaizdu, jog importo iš ne rinkos ekonomikos valstybių atveju Komisija gali nuspręsti netaikyti toje nuostatoje įtvirtintos bendrosios taisyklės (pagal kurią normalioji vertė turi būti apskaičiuojama pagal panašios šalies kainą arba pagal kainą, taikomą importuojant iš tokios šalies į kitas šalis), remdamasi „kitu pagrįstu pagrindu“, tik jeigu neįmanoma taikyti tos bendrosios taisyklės. Taip yra tuo atveju, kai pasirinkimo metu turima informacija nėra patikima ir ja remiantis gali būti netinkamai ir nepagrįstai pasirinkta panaši šalis. Šioje byloje aptariamu atveju Japonijos gamintojos pateikti duomenys nebuvo patikimi ir suinteresuotosios šalys išreiškė susirūpinimą dėl Japonijos, kaip panašios šalies, pasirinkimo. Be to, atsižvelgiant į tai, kad panašiose šalyse yra nedaug aspartamo gamintojų ir sunku rasti noriai bendradarbiaujantį gamintoją, Komisija nesielgė nerūpestingai, kai ieškojo panašių šalių.

14. Antra, Bendrasis Teismas atmetė trečiąjį pagrindą, grindžiamą tuo, kad Komisija pažeidė Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 10 dalį, 3 straipsnio 2 dalies a punktą ir 3 dalį ir 9 straipsnio 4 dalį, taip pat gero administravimo principą, kai atsisakė atlikti koregavimus, būtinus siekiant užtikrinti teisingą kainų palyginimą. Pirma, Bendrasis Teismas nurodo, kad Komisija nepažeidė to reglamento 2 straipsnio 10 dalies, kai atsisakė atlikti koregavimus, kad būtų galima nustatyti dempingo skirtumą. Taip buvo todėl, kad Changmao Biochemical Engineering neįrodė, jog tariami Sąjungos gamintojos ir jos gamybos sąnaudų skirtumai turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, todėl turėjo būti atlikti koregavimai. Be to, nė viena iš Changmao Biochemical Engineering nurodytų nuostatų neįpareigoja Komisijos atlikti koregavimų, siekiant nustatyti žalos skirtumą. Antra, Bendrasis Teismas atmetė Changmao Biochemical Engineering teiginį, kad Komisija jai nustatė nepagrįstą įrodinėjimo pareigą, reikalaudama įrodyti, kad tariami gamybos sąnaudų skirtumai turėjo įtakos kainoms ir jų palyginamumui, nes ji neturėjo galimybės susipažinti su Sąjungos pramonės duomenimis. Bendrojo Teismo nuomone, taip yra todėl, kad duomenys apie Sąjungos gamintoją buvo atskleisti Changmao Biochemical Engineering ir šiai tenka pareiga įrodyti poveikį kainoms.

IV. Procesas Teisingumo Teisme ir šalių reikalavimai

15. Šiuo apeliaciniu skundu Changmao Biochemical Engineering Teisingumo Teismo prašo panaikinti skundžiamą sprendimą, priimti galutinį sprendimą byloje ir panaikinti ginčijamą reglamentą tiek, kiek jis susijęs su Changmao Biochemical Engineering, taip pat priteisti iš Komisijos ir Hyet Sweet bylinėjimosi išlaidas. Nepatenkinus šio reikalavimo, Changmao Biochemical Engineering prašo Teisingumo Teismo grąžinti bylą Bendrajam Teismui, kad šis priimtų sprendimą dėl pirmojoje instancijoje nurodyto pirmojo pagrindo antros dalies, susijusios su Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 7 dalies c punkto antra įtrauka, arba, nepatenkinus ir šio reikalavimo, priimti sprendimą dėl kitų pirmojoje instancijoje nurodytų pagrindų ir atidėti bylinėjimosi išlaidų klausimo nagrinėjimą.

16. Komisija prašo Teisingumo Teismo atmesti apeliacinį skundą ir priteisti iš Changmao Biochemical Engineering bylinėjimosi išlaidas.

V. Analizė

17. Changmao Biochemical Engineering nurodo penkis apeliacinio skundo pagrindus. Kaip nurodyta šios išvados 12 punkte, Teisingumo Teismas paprašė šioje išvadoje išnagrinėti tik antrąjį, trečiąjį ir ketvirtąjį apeliacinio skundo pagrindus.

18. Vis dėlto pirmiausia kyla klausimas dėl Reglamento 2016/1036, kuriuo grindžiamas ginčijamas reglamentas ( 7 ), taikymo ratione temporis. Iš tiesų Reglamentas 2016/1036, kuriuo buvo panaikintas ir pakeistas Reglamentas Nr. 1225/2009, įsigaliojo dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, t. y. dvidešimtą dieną po 2016 m. birželio 30 d. ( 8 ) Taigi Reglamentas 2016/1036 įsigaliojo prieš 2016 m. liepos 28 d. priimant ginčijamą reglamentą, bet po to, kai atsirado aplinkybės, dėl kurių atliekamas tyrimas. Taigi kyla klausimas, ar Komisija ir Bendrasis Teismas ( 9 ) padarė klaidą, kai taikė Reglamentą 2016/1036, o ne Reglamentą Nr. 1225/2009. Šalims buvo pateiktas su tuo susijęs klausimas, į kurį jos turėjo atsakyti raštu, ir jos į jį atsakė per Teisingumo Teismo nustatytą terminą. Taigi išnagrinėsiu, ar Reglamentas 2016/1036 buvo taikytinas ratione temporis (A skirsnis), o vėliau išanalizuosiu apeliacinio skundo antrąjį, trečiąjį ir ketvirtąjį pagrindus (B, C ir D skirsniai).

A. Ar Reglamentas 2016/1036 taikytinas šiai bylai ratione temporis?

1. Šalių argumentai

19. Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Reglamento Nr. 1225/2009 materialinės nuostatos reglamentavo antidempingo muito nustatymą aptariamu atveju, nes tas reglamentas galiojo tuo metu, kai klostėsi nagrinėjamos aplinkybės, kai jos buvo galutinai įvertintos bendrajame informacijos atskleidimo dokumente ir kai Changmao Biochemical Engineering pateikė pastabas dėl šio dokumento. Taigi Komisija padarė klaidą, kai ginčijamame reglamente rėmėsi Reglamentu 2016/1036.

20. Komisija savo ruožtu mano, kad antidempingo muito nustatymą aptariamu atveju reglamentavo Reglamentas 2016/1036. Jos nuomone, tai išplaukia iš ankstesnės, bet tebetaikomos jurisprudencijos, kurioje nedaromas skirtumas tarp materialinių ir procesinių nuostatų, taip pat iš to, kad Reglamentu 2016/1036 tik kodifikuotas Reglamentas Nr. 1225/2009 ir jo daliniai pakeitimai. Komisija taip pat teigia, kad, atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 10 d. Sprendimą Komisija / Airija ir kt. (C‑272/12 P, EU:C:2013:812, 28 punktas), Teisingumo Teismas negali savo iniciatyva nagrinėti materialinių nuostatų taikymo ratione temporis.

2. Vertinimas

21. Pirmiausia pažymėtina, kad Reglamento 2016/1036 nuostatos, kurios tariamai buvo pažeistos aptariamu atveju ( 10 ), yra tapačios Reglamento Nr. 1225/2009 atitinkamoms nuostatoms. Taigi, jeigu Teisingumo Teismas padarytų išvadą, kad Komisija ir Bendrasis Teismas klaidingai nustatė taikytiną reglamentą, tai neturėtų įtakos bylos baigčiai. Vis dėlto man atrodo, kad svarbu nustatyti, kuris reglamentas taikytinas šiai bylai, nes priešingu atveju Teisingumo Teismo sprendimas galėtų būti grindžiamas reglamentu, kuris nėra taikytinas ratione temporis.

22. Pirmiausia išnagrinėsiu, ar, priešingai, nei teigia Komisija, Teisingumo Teismas gali savo iniciatyva išnagrinėti, ar Reglamentas 2016/1036 taikytinas šiai bylai ratione temporis ir, antra, ar tas reglamentas taikytinas.

23. Visų pirma manau, kad Teisingumo Teismas gali savo iniciatyva išnagrinėti, ar Reglamentas 2016/1036 taikytinas ratione temporis.

24. Žinoma, pagal Teisingumo Teismo jurisprudenciją, nors tam tikri pagrindai gali ir net privalo būti pateikti Sąjungos teismų iniciatyva, tačiau pagrindą dėl nagrinėjamo sprendimo teisėtumo iš esmės Sąjungos teismai gali nagrinėti tik tuomet, kai tokį pagrindą pateikia ieškovas ( 11 ).

25. Vis dėlto iš Teisingumo Teismo jurisprudencijos taip pat matyti, kad Sąjungos teismai negali apsiriboti tik šalių argumentais, nurodytais reikalavimams pagrįsti, nes priešingu atveju šie teismai tam tikromis aplinkybėmis būtų priversti grįsti savo sprendimus klaidingais teisiniais argumentais ( 12 ). Taigi Sąjungos teismai gali ir prireikus privalo savo iniciatyva nagrinėti tam tikrus su akto turinio teisėtumu susijusius pagrindus. Bendrasis Teismas ir Tarnautojų teismas jau yra nusprendę, kad taip yra kalbant apie pagrindą, susijusį su teisės akto taikymo srities pažeidimu ( 13 ).

26. Reikia remtis, be kita ko, 2013 m. rugsėjo 16 d. Sprendimu Wurster / EIGE (F‑20/12 ir F‑43/12, EU:F:2013:129), kuriame Tarnautojų teismas savo iniciatyva išnagrinėjo bendrųjų įgyvendinimo nuostatų dėl Europos lyčių lygybės instituto vidurinės grandies vadovų ( 14 ), kurios buvo priimtos po to, kai ieškovė pasirašė laikinojo tarnautojo sutartį, bet prieš baigiantis jos bandomajam laikotarpiui, kuris buvo pratęstas tomis bendrosiomis įgyvendinimo nuostatomis, taikymą ratione temporis. Tarnautojų teismas nusprendė, kad bendrosios įgyvendinimo nuostatos netaikytinos ratione temporis ( 15 ).

27. Taigi pagal analogiją darau išvadą, kad Teisingumo Teismas gali savo iniciatyva išnagrinėti, ar Reglamentas 2016/1036 taikytinas šiai bylai ratione temporis.

28. Antra, manau, kad Reglamentas 2016/1036 netaikytinas šiai bylai ratione temporis.

29. Pagal suformuotą jurisprudenciją naujoji norma paprastai taikoma nedelsiant būsimoms situacijos, susiklosčiusios galiojant ankstesnei normai, pasekmėms. Tačiau, siekiant užtikrinti teisinio saugumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principų paisymą, materialinės Sąjungos teisės normos turi būti aiškinamos taip, kad jos taikomos iki jų įsigaliojimo atsiradusioms situacijoms, tik jeigu iš jų teksto, tikslų ar bendros struktūros akivaizdžiai matyti, kad turi būti pripažintas toks jų poveikis ( 16 ). Kitaip tariant, nors paprastai laikoma, kad procesinės nuostatos nedelsiant taikomos iki jų įsigaliojimo susiklosčiusioms situacijoms, paprastai laikoma, kad materialinės nuostatos toms situacijoms netaikomos, nebent jose nurodyta kitaip.

30. Neginčijama, kad Reglamento 2016/1036 nuostatos, kurios, kaip teigiama šioje byloje, buvo pažeistos ( 17 ), yra materialinės teisės nuostatos ( 18 ). Be to, jokioje Reglamento 2016/1036 nuostatoje nenumatyta, kad tas reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo susiklosčiusioms situacijoms.

31. Taigi, atsižvelgiant į šios išvados 29 punkte nurodytą jurisprudenciją, Reglamento 2016/1036 nuostatos, kurios tariamai buvo pažeistos, nėra taikytinos šiai bylai.

32. 31 punkte mano padarytos išvados nepaneigia 2019 m. kovo 27 d. Sprendimas Canadian Solar Emea ir kt. / Taryba (C‑236/17 P, EU:C:2019:258), 2011 m. birželio 9 d. Sprendimas Diputación Foral de Vizcaya / Komisija (C‑465/09 P–C‑470/09 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2011:372) ir 2008 m. gruodžio 11 d. Sprendimas Komisija / Freistaat Sachsen (C‑334/07 P, EU:C:2008:709), kuriais remdamasi Komisija teigia, kad neturi būti skiriamos procesinės ir materialinės nuostatos, todėl visos naujos nuostatos, net ir materialinės, turi būti nedelsiant taikomos iki jų įsigaliojimo susiklosčiusioms situacijoms.

33. 2019 m. kovo 27 d. Sprendime Canadian Solar Emea ir kt. / Taryba (C‑236/17 P, EU:C:2019:258, 129–140 punktai) Teisingumo Teismas tikrai nusprendė, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1168/2012 ( 19 ), kuriuo buvo pratęstas trijų mėnesių terminas, per kurį Komisija turi priimti sprendimą dėl prašymo suteikti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statusą, taikytinas ratione temporis, nors jis įsigaliojo po trijų mėnesių termino pabaigos tuo konkrečiu atveju Komisijai nepriėmus sprendimo dėl Kinijos eksportuojančios gamintojos prašymo ( 20 ). Vis dėlto šioje byloje nagrinėjama situacija skiriasi nuo aptartos tame sprendime. Pirma, kitaip nei Reglamente 2016/1036, Reglamente Nr. 1168/2012 yra pereinamojo laikotarpio nuostatų. Jame aiškiai nurodyta, kad jis taikomas „visiems dar nebaigtiems tyrimams nuo 2012 m. gruodžio 15 d.“ ( 21 ) – tą dieną tyrimas toje byloje dar nebuvo baigtas. Antra, tiek, kiek Reglamentu Nr. 1168/2012 pratęstas minėtas trijų mėnesių terminas, šio reglamento nuostatos gali būti laikomos procesinėmis nuostatomis. Atsižvelgiant į tai, pagal šios išvados 29 punkte nurodytą jurisprudenciją šis reglamentas turėtų būti nedelsiant taikomas susiklosčiusiai situacijai. Taigi to sprendimo 135 ir 136 punktais, kuriuose Teisingumo Teismas konstatavo, kad Kinijos eksportuojančių gamintojų situacija buvo galutinai nustatyta tik įsigaliojus reglamentui, kuriuo jiems nustatyti antidempingo muitai, negalima remtis tvirtinant, kaip iš esmės daro Komisija, kad antidempingo muitų nustatymą reglamentuoja bet kurios jų priėmimo dieną galiojančios nuostatos.

34. Taip pat tiesa, kad 2011 m. birželio 9 d. Sprendime Diputación Foral de Vizcaya / Komisija (C‑465/09 P–C‑470/09 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2011:372, 121–129 punktai) Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės ( 22 ) taikytinos ratione temporis, nors jos įsigaliojo po to, kai buvo priimtos nuostatos dėl planuojamos pagalbos ( 23 ). Vis dėlto tose gairėse buvo aiškiai nurodyta, kad jos taikomos pagalbai, apie kurią nebuvo pranešta ir kuri buvo įgyvendinta prieš jas priimant – taip buvo nagrinėjamų pagalbos priemonių atveju. Taigi situacija šioje byloje skiriasi nuo tame sprendime aptartos situacijos, nes, kitaip nei tame sprendime išnagrinėtose gairėse, Reglamente 2016/1036 nėra pereinamojo laikotarpio nuostatų.

35. Galiausiai tiesa, kad 2008 m. gruodžio 11 d. Sprendime Komisija / Freistaat Sachsen (C‑334/07 P, EU:C:2008:709, 43–59 punktai) Teisingumo Teismas nusprendė, kad Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 ( 24 ) taikytinas ratione temporis, nors jis buvo priimtas po to, kai buvo pranešta apie atitinkamą pagalbą ( 25 ). Vis dėlto pažymėtina, kad to sprendimo 52 ir 53 punktuose Teisingumo Teismas šią išvadą grindė tuo, kad pranešimas apie planuojamą pagalbą nesukuria galutinai suformuotos teisinės padėties, nes jis skirtas tik tam, kad Komisija galėtų atlikti prevencinę valstybės pagalbos kontrolę. Akivaizdu, kad antidempingo teisės srityje netaikomas reikalavimas pranešti. Taigi šiuo sprendimu negalima remtis tvirtinant, kaip tai daro Komisija, kad antidempingo muitų nustatymą reglamentuoja jų nustatymo dieną galiojančios materialinės nuostatos.

36. Bet kuriuo atveju pažymiu, kad net jeigu Teisingumo Teismas pritartų Komisijos teiginiui, jog Sąjungos teisės materialinės nuostatos nedelsiant taikomos situacijoms, susiklosčiusioms iki jų įsigaliojimo, tai nereikštų, kad Reglamentas 2016/1036 taikytinas šiai bylai ratione temporis.

37. Taip yra todėl, kad, mano nuomone, šioje byloje aptariama situacija negali būti laikoma „susiklosčiusia“ Reglamento 2016/1036 įsigaliojimo dieną. Iš tiesų laikotarpis, į kurį atsižvelgiama nustatant, ar buvo įvykdytos antidempingo muitų nustatymo sąlygos, tęsėsi iki 2015 m. kovo 31 d. ( 26 ) Taigi faktinės aplinkybės susiklostė anksčiau, nei įsigaliojo Reglamentas 2016/1036. Be to, šios faktinės aplinkybės buvo nustatytos prieš įsigaliojant tam reglamentui, nes esminiai faktai ir motyvai, kuriais remiantis buvo siekiama rekomenduoti nustatyti galutines priemones, buvo galutinai atskleisti, pastabos dėl tos atskleistos informacijos buvo pateiktos ir posėdis įvyko anksčiau, nei įsigaliojo Reglamentas 2016/1036 ( 27 ). Kitaip tariant, faktinės aplinkybės buvo gautinai nustatytos prieš įsigaliojant Reglamentui 2016/1036.

38. Šios išvados 37 punkte išdėstytas požiūris atitinka Teisingumo Teismo jurisprudenciją, pagal kurią laikantis teisės aktų taikymo laiko atžvilgiu principų, taip pat teisinio saugumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principų, turi būti taikomos materialinės normos, galiojusios tuo metu, kai klostėsi nagrinėjamos faktinės aplinkybės, net jei šios normos nebegalioja Sąjungos institucijai priimant aktą ( 28 ).

39. Šis požiūris taip pat atitinka Bendrojo Teismo jurisprudenciją, pagal kurią tuo atveju, jei faktinės aplinkybės, kurioms taikytas antidempingo tyrimas, susiklostė prieš įsigaliojant Reglamentui 2016/1036, bet antidempingo priemonės nustatytos jau įsigaliojus šiam reglamentui, situacijai taikomos Reglamente 2016/1036 nustatytos procedūrinės taisyklės ir Reglamente Nr. 1225/2009 nustatytos materialinės teisės normos ( 29 ).

40. Darau išvadą, kad Reglamentas 2016/1036 netaikytinas šiai bylai ratione temporis ir kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 1 punkte klaidingai rėmėsi tuo reglamentu kaip taikytinu reglamentu.

41. Vis dėlto primenu, kad, kaip nurodyta šios išvados 21 punkte, kadangi Reglamento Nr. 1225/2009 nuostatos, kurios buvo tariamai pažeistos šioje byloje aptariamu atveju, yra tapačios Reglamento 2016/1036 nuostatoms, tai neturi įtakos bylos baigčiai.

42. Taigi toliau analizuodamas apeliacinio skundo antrąjį, trečiąjį ir ketvirtąjį pagrindus remsiuosi ne Reglamentu 2016/1036, o Reglamentu Nr. 1225/2009.

B. Apeliacinio skundo antrasis pagrindas

1. Šalių argumentai

43. Apeliacinio skundo antrajame pagrinde Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Bendrasis Teismas iškraipė faktines aplinkybes ir padarė teisės klaidą, nes nusprendė, kad Komisija, nepaprašiusi ir neįvertinusi Japonijos eksportuojančios gamintojos detalaus eksporto sandorių sąrašo, nepažeidė Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 7 dalies a punkto ir 6 straipsnio 8 dalies, taip pat gero administravimo principo ir rūpestingumo pareigos. Apeliacinio skundo antrąjį pagrindą sudaro trys dalys.

44. Apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirmoje dalyje Changmao Biochemical Engineering tvirtina, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 113, 115, 116, 128 ir 129 punktuose padarė klaidingą išvadą, kad Komisija nepažeidė Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 7 dalies a punkto, gero administravimo principo ir rūpestingumo pareigos, kai normaliąją vertę nustatė pagal Sąjungos pramonės duomenis, nors nebuvo paprašiusi Japonijos eksportuojančios gamintojos pateikti duomenų apie atskirus eksporto pardavimo sandorius. Changmao Biochemical Engineering nuomone, iš Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 7 dalies a punkto matyti, kad importo iš ne rinkos ekonomikos valstybių atveju normalioji vertė gali būti nustatoma pagal Sąjungos pramonės duomenis tik jeigu duomenys apie vidaus rinkos kainą panašioje šalyje ir eksporto iš tos šalies kainą nėra patikimi. Vis dėlto šioje byloje negalima atmesti, kad tam tikri Japonijos eksportuojančios gamintojos eksporto sandoriai buvo pelningi ir todėl patikimi, nes Komisija turėjo tik apibendrintus tos gamintojos pardavimo eksportui duomenis, o ne jos atskirų sandorių duomenis. Taigi Bendrasis Teismas iškraipė faktines aplinkybes, kai skundžiamo sprendimo 113 punkte padarė išvadą, kad visi tos gamintojos pardavimo eksportui sandoriai buvo nuostolingi. Darytina išvada, kad Komisija negalėjo nustatyti normaliosios vertės remdamasi Sąjungos pramonės duomenimis.

45. Apeliacinio skundo antrojo pagrindo antroje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 125 ir 126 punktuose klaidingai nusprendė, jog, nepaprašiusi Japonijos eksportuojančios gamintojos pateikti atskirų sandorių duomenų ir neišnagrinėjusi tos informacijos, Komisija nepažeidė Reglamento 2016/1036 6 straipsnio 8 dalyje nustatytos pareigos „kiek įmanoma [patikrinti]“ suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos „teisingumą“.

46. Apeliacinio skundo antrojo pagrindo trečioje dalyje Changmao Biochemical Engineering tvirtina, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 117 ir 118 punktuose klaidingai nusprendė, jog ieškovė turėjo pateikti įrodymų, kad, jeigu būtų atsižvelgta į Japonijos eksportuojančios gamintojos pardavimo eksportui sandorius, dempingo skirtumas būtų mažesnis už žalos skirtumą. Veikiau Komisija turi savo iniciatyva išnagrinėti visą turimą informaciją.

47. Komisija teigia, kad visas apeliacinio skundo antrasis pagrindas yra nereikšmingas, nes jame neginčijama skundžiamo sprendimo 112 ir 114 punktuose Bendrojo Teismo padaryta išvada, kad Japonijos eksportuojančios gamintojos pateikti duomenys yra nepatikimi, ir nepaaiškinta, kodėl papildomi duomenys, kuriuos tos pačios gamintojos būtų paprašyta pateikti, neturėtų tokių pat trūkumų.

48. Subsidiariai Komisija tvirtina, kad apeliacinio skundo antrojo pagrindo trečia dalis, apibendrinta šios išvados 46 punkte, yra nepagrįsta, taigi to pagrindo pirma ir antra dalys, apibendrintos šios išvados 44 ir 45 punktuose, neturi reikšmės.

49. Komisija taip pat subsidiariai teigia, kad apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirma ir antra dalys, apibendrintos šios išvados 44 ir 45 punktuose, yra arba nereikšmingos (pirma dalis, kiek ji susijusi su faktinių aplinkybių iškraipymu skundžiamo sprendimo 113 punkte), arba nepriimtinos (antra dalis) ir kad bet kuriuo atveju jos yra nepagrįstos.

2. Vertinimas

50. Apeliacinio skundo antrajame pagrinde Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Bendrasis Teismas klaidingai nusprendė, jog Komisija nepažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto, gero administravimo principo ir rūpestingumo pareigos, kai normaliąją vertę nustatė remdamasi Sąjungos pramonės duomenimis, nors nebuvo Japonijos eksportuojančios gamintojos prašiusi pateikti jos atskirų pardavimo eksportui sandorių duomenų.

51. Kaip paaiškinta šios išvados 44–46 punktuose, apeliacinio skundo antrąjį pagrindą sudaro trys dalys. Pirmoje dalyje, susijusioje su skundžiamo sprendimo 113, 115, 116, 128 ir 129 punktais, teigiama, kad pažeistas Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punktas, gero administravimo principas ir Komisijos rūpestingumo pareiga. Antroje dalyje, susijusioje su skundžiamo sprendimo 125 ir 126 punktais, teigiama, kad pažeista to reglamento 6 straipsnio 8 dalis. Trečioje dalyje, susijusioje su skundžiamo sprendimo 117 ir 118 punktais, Changmao Biochemical Engineering tvirtina, kad Bendrasis Teismas klaidingai nusprendė, jog būtent ieškovė turėjo pateikti įrodymų, kad, jeigu būtų atsižvelgta į Japonijos eksportuojančios gamintojos pardavimus eksportui, dempingo skirtumas būtų mažesnis už žalos skirtumą.

a) Priimtinumas

52. Komisija ginčija apeliacinio skundo antrojo pagrindo antros dalies priimtinumą, motyvuodama tuo, kad šis pagrindas nebuvo nurodytas pirmojoje instancijoje.

53. Bendrajame Teisme Changmao Biochemical Engineering nurodė, kad, kai Komisija nustatė normaliąją vertę remdamasi Sąjungos pramonės duomenimis, ji pažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punktą ir rūpestingumo pareigą. Jis neteigė, kad taip Komisija pažeidė to reglamento 6 straipsnio 8 dalį. Iš tiesų Changmao Biochemical Engineering Bendrajam Teismui raštu pateiktose pastabose ši nuostata nepaminėta.

54. Be to, skundžiamo sprendimo 102–130 punktuose, kuriuose Bendrasis Teismas nagrinėja ir atmeta šios išvados 53 punkte apibendrintą pagrindą, nedaroma nuoroda į Reglamento Nr. 1225/2009 6 straipsnio 8 dalį. Konkrečiai kalbant, to sprendimo 125 ir 126 punktuose, apie kuriuos kalbama apeliacinio skundo antrojo pagrindo antroje dalyje, nedaroma nuoroda į tą nuostatą.

55. Taigi darau išvadą, kad apeliacinio skundo antrojo pagrindo antra dalis nepriimtina.

b) Ginčo esmė

56. Prieš vertindamas apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirmą dalį, išnagrinėsiu šio pagrindo trečią dalį.

1) Apeliacinio skundo antrojo pagrindo trečia dalis

57. Pirmiausia pažymėtina, kad pagal „mažesnio muito“ taisyklę, nustatytą Reglamento Nr. 1225/2009 9 straipsnio 4 dalies paskutiniame sakinyje, „antidempingo muito suma neviršija nustatyto dempingo skirtumo, tačiau ji turėtų būti mažesnė už šį skirtumą, jei šio mažesnio muito pakaktų [Sąjungos] pramonei padarytai žalai pašalinti“. Taigi žalos skirtumas naudojamas nustatant antidempingo muito tarifą, kai dempingo skirtumas yra didesnis už žalos skirtumą. Nagrinėjamu atveju Changmao Biochemical Engineering buvo nustatytas žalos skirtumo dydžio antidempingo muitas (55,4 %), nes žalos skirtumas buvo mažesnis už dempingo skirtumą (124 %) ( 30 ).

58. Atmesdamas Changmao Biochemical Engineering argumentą, kad normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis Japonijos eksportuojančios gamintojos eksporto kainomis, o ne Sąjungos pramonės duomenimis, Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 117 ir 118 punktuose rėmėsi tuo, kad Changmao Biochemical Engineering neįrodė, jog, jeigu normalioji vertė būtų apskaičiuota taip, kaip ji siūlė, dempingo skirtumas būtų mažesnis nei žalos skirtumas, taigi antidempingo muitas jai būtų nustatytas pagal dempingo skirtumą.

59. Kaip nurodyta šios išvados 51 punkte, apeliacinio skundo antrojo pagrindo trečioje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad skundžiamo sprendimo 117 ir 118 punktuose padaryta teisės klaida.

60. Komisija teigia, kad, jeigu Teisingumo Teismas nuspręstų, jog šiuose punktuose nepadaryta teisės klaida, apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirmą dalį reikėtų atmesti kaip nereikšmingą. Iš tiesų, jeigu Teisingumo Teismas nuspręstų, kad Changmao Biochemical Engineering turėjo įrodyti, kad, jeigu normalioji vertė būtų apskaičiuota remiantis Japonijos eksportuojančios gamintojos eksporto kainomis, dempingo skirtumas būtų mažesnis už žalos skirtumą (neginčijama, kad Changmao Biochemical Engineering to nepadarė), būtų nesvarbu, ar normaliąją vertę galima taip apskaičiuoti, nepažeidžiant Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto, gero administravimo principo ir Komisijos rūpestingumo pareigos. Todėl, kaip minėta šios išvados 56 punkte, prieš vertindamas apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirmą dalį, išnagrinėsiu šio pagrindo trečią dalį.

61. Mano nuomone, apeliacinio skundo antrojo pagrindo trečia dalis yra pagrįsta, tačiau ją vis tiek reikia atmesti kaip nereikšmingą.

62. Manau, kad tais atvejais, kai antidempingo muitas nustatomas remiantis žalos skirtumu, gamintojas, kuriam taikomas antidempingo muitas, gali ginčyti dempingo skirtumo apskaičiavimą, net jeigu neįrodė, kad, jeigu dempingo skirtumas būtų apskaičiuotas taip, kaip jis siūlo, jis būtų mažesnis už žalos skirtumą, taigi antidempingo muitas būtų nustatytas remiantis dempingo skirtumu. Taigi, mano nuomone, skundžiamo sprendimo 118 punkte padaryta teisės klaida, o apeliacinio skundo antrojo pagrindo trečia dalis yra pagrįsta dėl toliau nurodytų priežasčių.

63. Pirma, iš tiesų tam tikrais atvejais, norėdamas užginčyti dempingo skirtumo apskaičiavimą, ieškovas turi įrodyti, kad dempingo skirtumas būtų mažesnis už žalos skirtumą, jeigu pirmasis būtų apskaičiuotas taip, kaip jis siūlė.

64. Šiuo klausimu reikia remtis 1988 m. spalio 5 d. Sprendimu Brother Industries / Taryba (250/85, EU:C:1988:464, 24 punktas). Tame sprendime Teisingumo Teismas atmetė ieškinio pagrindą, iš esmės susijusį su klaida apskaičiuojant dempingo skirtumą, remdamasis tuo, kad i) antidempingo muitas buvo nustatytas remiantis 21 % žalos skirtumu, o ii) dempingo skirtumas siekė 33,6 %, todėl iii) nurodyta klaida, dėl kurios dempingo skirtumas būtų sumažėjęs 1,5 %, „neturėtų įtakos antidempingo muito dydžiui“.

65. Taip pat reikėtų remtis 2009 m. kovo 10 d. Sprendimu Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP / Taryba (T‑249/06, EU:T:2009:62, 111 punktas). Tame sprendime Bendrasis Teismas atmetė ieškinio pagrindą, grindžiamą klaidingu žalos skirtumo apskaičiavimu (iš esmės dėl to, kad Komisija neatsižvelgė į Sąjungos gamintojų pardavimus susijusioms bendrovėms), ir nurodė, kad: i) ieškovėms nustatytas antidempingo muito tarifas buvo pagrįstas dempingo skirtumu, t. y. 25,7 %, o ne žalos skirtumu (57 %) ( 31 ); ii) nurodyta žalos skirtumo apskaičiavimo klaida turėjo įtakos daugiausia 10 % visų Sąjungos pramonės pardavimų, taigi iii) norint, kad žalos skirtumas būtų mažesnis nei dempingo skirtumas, reikėjo, kad su Sąjungos gamintojais susijusių bendrovių taikytos pardavimų kainos būtų buvusios visiškai neproporcingos kitų pardavimo kainų, į kurias buvo atsižvelgta apskaičiuojant žalos skirtumą, atžvilgiu. Teisingumo Teismas priėjo prie išvados, kad šiuose argumentuose teisės klaidos nėra. Be to, jis nusprendė, kad todėl kiti pagrindai, kuriais remiantis ginčijamas žalos nustatymas, turi būti pripažinti nereikšmingais ( 32 ).

66. 2010 m. kovo 4 d. Sprendime Foshan City Nanhai Golden Step Industrial / Taryba (T‑410/06, EU:T:2010:70, 94–98 punktai) Bendrasis Teismas taip pat kaip nereikšmingą atmetė pagrindą, susijusį su 66 % referencinės kainos sumažinimo apskaičiavimo klaida, remdamasis tuo, kad, jeigu nebūtų šios klaidos, referencinės kainos sumažinimas sudarytų 20,05 % (Tarybos teigimu) arba 17,3 % (ieškovės teigimu), taigi vis tiek viršytų 9,7 % dempingo skirtumą, kuriuo remiantis buvo apskaičiuotas ieškovei nustatytas antidempingo muitas ( 33 ).

67. Vis dėlto pažymėtina, kad 1988 m. spalio 5 d. Sprendime Brother Industries / Taryba (250/85, EU:C:1988:464) ir 2009 m. kovo 10 d. Sprendime Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP / Taryba (T‑249/06, EU:T:2009:62) – bet ne 2010 m. kovo 4 d. Sprendime Foshan City Nanhai Golden Step Industrial / Taryba (T‑410/06, EU:T:2010:70) – aptartais atvejais buvo akivaizdu, kad, jeigu apskaičiuojant žalos skirtumą nebūtų padaryta klaida, šis skirtumas nebūtų mažesnis už dempingo skirtumą (arba, jeigu apskaičiuojant dempingo skirtumą nebūtų padaryta nurodyta klaida, šis skirtumas nebūtų mažesnis už žalos skirtumą). Iš tiesų tuose pirmuose dviejuose sprendimuose aptartais atvejais nurodyta klaida buvo nedidelė ir (arba) skirtumas tarp dempingo skirtumo ir žalos skirtumo buvo didelis.

68. Antra, 1990 m. kovo 14 d. Sprendime Nashua Corporation ir kt. / Komisija ir Taryba (C‑133/87 ir C‑150/87, EU:C:1990:115, 38 punktas), kuriuo Bendrasis Teismas rėmėsi skundžiamo sprendimo 118 punkte, Teisingumo Teismas tikrai atmetė ieškinio pagrindą, susijusį su tuo, kad Taryba suklydo, kai apskaičiuodama antidempingo muitą rėmėsi vien Japonijos gamintojų pardavimais padaryta žala, neatsižvelgdama į Japonijos pirminės įrangos gamintojų (toliau – PĮG) pardavimais padarytą žalą. Šis pagrindas buvo atmestas motyvuojant tuo, kad ieškovė, Japonijos gamintoja Ricoh, „neįrodė, kad [Tarybos požiūris, pagal kurį nebuvo atsižvelgta į PĮG pardavimus,] turėjo įtakos nustatyto antidempingo muito dydžiui ir kiek šis dydis būtų kitoks, jeigu būtų atsižvelgta ir į PĮG pardavimus“.

69. Vis dėlto pažymėtina, kad šios išvados 68 punkte nurodytame sprendime aptartu atveju antidempingo muitas buvo nustatytas remiantis žalos skirtumu ( 34 ) ir ieškovė ginčijo būtent žalos nustatymą. Taigi Teisingumo Teismas reikalavo, kad ieškovė įrodytų, jog, jeigu nebūtų nurodytos klaidos, antidempingo muitas būtų mažesnis, o ne kad, nepadarius tos klaidos, muitas būtų nustatytas remiantis dempingo skirtumu, o ne žalos skirtumu.

70. Trečia, pažymiu, kad yra daug situacijų pavyzdžių, kai Sąjungos teismai išnagrinėjo pagrindus, grindžiamus klaidingu dempingo skirtumo apskaičiavimu, nors ieškovas nebuvo įrodęs, kad, nesant nurodytos klaidos, dempingo skirtumas būtų mažesnis už žalos skirtumą. Pavyzdžiui, paminėtinas 2016 m. rugsėjo 15 d. Sprendimas PT Musim Mas / Taryba (T‑80/14, nepaskelbtas Rink., EU:T:2016:504). Nors ieškovei antidempingo muitas buvo nustatytas remiantis žalos skirtumu ( 35 ), Bendrasis Teismas išnagrinėjo ieškinio pagrindą, grindžiamą tuo, kad Taryba ir Komisija padarė klaidą, kai apskaičiavo normaliąją vertę pagal pagrindinės žaliavos gamybos sąnaudas, kurios atsispindi paskelbtose tarptautinėse kainose, ir nereikalavo, kad ieškovė įrodytų, jog, jeigu normalioji vertė būtų taip apskaičiuota, dempingo skirtumas būtų mažesnis už žalos skirtumą.

71. Ketvirta, pažymiu, kad 2020 m. balandžio 2 d. Sprendime Hansol Paper / Komisija (T‑383/17, nepaskelbtas Rink., EU:T:2020:139, 162–169 punktai) Bendrasis Teismas, remdamasis šios išvados 66 punkte paminėtu 2010 m. kovo 4 d. Sprendimu Foshan City Nanhai Golden Step Industrial / Taryba (T‑410/06, EU:T:2010:70, 94 punktas), konstatavo, kad pagrindas, kuriuo remiantis ginčijamas žalos skirtumo apskaičiavimas, yra priimtinas, nors ieškovė tiksliai nenurodė, kiek žalos skirtumas būtų mažesnis už dempingo skirtumą, jeigu nebūtų padaryta nurodyta klaida. Bendrojo Teismo nuomone, šiuo pagrindu ieškovė apskritai ginčijo nustatytą žalą ir priežastinį ryšį, kurie yra būtinos antidempingo muito nustatymo sąlygos, taigi dėl jų klaidingo vertinimo „gali būti panaikintas ginčijamas įgyvendinimo reglamentas, ir tam <…> nereikia užduoti klausimo, ar žalos skirtumas buvo mažesnis už dempingo skirtumą“ ( 36 ).

72. Penkta, pažymiu, kad eksportuojantiems gamintojams, kuriems nustatyti antidempingo muitai, taikomas reikalavimas įrodyti, jog, jeigu nebūtų padaryta nurodyta klaida apskaičiuojant dempingo skirtumą, jis būtų mažesnis už žalos skirtumą, reikštų, kad, kaip teigia Changmao Biochemical Engineering, eksportuojantiems gamintojams būtų nustatyta didelė įrodinėjimo pareiga, kurios, atsižvelgiant į atliekamų skaičiavimų sudėtingumą, jie gali nebūti pajėgūs įvykdyti. Taip būtų net ir tuo atveju, jeigu eksportuojantys gamintojai turėtų įrodyti tik tai, kad, nesant nurodytos klaidos, dempingo skirtumas galėtų būti mažesnis už žalos skirtumą ( 37 ), atsižvelgiant į tai, kaip sudėtinga apibrėžti, kokiomis sąlygomis arba aplinkybėmis taip būtų.

73. Darau išvadą, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 118 punkte klaidingai konstatavo, jog Changmao Biochemical Engineering teko pareiga įrodyti, kad, jeigu dempingo skirtumas būtų apskaičiuotas taip, kaip ji siūlė, jis būtų mažesnis už žalos skirtumą. Taigi apeliacinio skundo antrojo pagrindo trečia dalis yra pagrįsta.

74. Vis dėlto, kaip minėta šios išvados 61 punkte, apeliacinio skundo antrojo pagrindo trečia dalis vis tiek turi būti atmesta kaip nereikšminga. Taip yra todėl, kad, atmesdamas jam pateiktą antrąjį pagrindą, Bendrasis Teismas rėmėsi ne vien tuo, kad Changmao Biochemical Engineering neįrodė, jog, jeigu normalioji vertė būtų apskaičiuota taip, kaip ji siūlė, dempingo skirtumas būtų mažesnis už žalos skirtumą. Skundžiamo sprendimo 111–116 punktuose Bendrasis Teismas taip pat rėmėsi tuo, kad pasirinkimo metu turėta informacija nebuvo patikima ir galėjo lemti netinkamą bei nepagrįstą panašios šalies pasirinkimą.

2) Apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirma dalis

75. Apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirmoje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad, kai Komisija normaliąją vertę nustatė remdamasi Sąjungos pramonės duomenimis, nors ji nebuvo prašiusi Japonijos eksportuojančios gamintojos pateikti jos atskirų pardavimo eksportui sandorių duomenų, ji pažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punktą, gero administravimo principą ir rūpestingumo pareigą.

76. Manau, kad apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirma dalis yra nepagrįsta.

77. Visų pirma, dėl Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pažeidimo pažymėtina, kad šios nuostatos pirmoje pastraipoje nustatyta, jog importuojant iš ne rinkos ekonomikos valstybių, nukrypstant nuo to paties reglamento 2 straipsnio 1–6 dalyse įtvirtintų taisyklių, normalioji vertė paprastai apskaičiuojama pagal trečiosios rinkos ekonomikos valstybės kainą arba apskaičiuotą vertę, t. y. taikant panašios šalies metodą.

78. Vis dėlto, atsižvelgdama į jurisprudenciją, Komisija gali nuspręsti netaikyti Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkte įtvirtintos bendrosios taisyklės produktų iš ne rinkos ekonomikos valstybės normaliajai vertei nustatyti remdamasi kitu pagrįstu pagrindu tik tuo atveju, jei neįmanoma taikyti šios bendrosios taisyklės ( 38 ).

79. Šiuo atveju laikinajame reglamente normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis informacija, gauta iš rinkos ekonomikos trečiosios valstybės, t. y. Japonijos, bendradarbiaujančios gamintojos (toliau – Japonijos gamintoja). Ta gamintoja buvo Ajinomoto Co., Japan ( 39 ). Iš tiesų pasaulinė aspartamo gamyba buvo sutelkta keliose šalyse, t. y. Kinijoje, Prancūzijoje, Japonijoje ir Pietų Korėjoje, ir, nors vienintelė žinoma Pietų Korėjos gamintoja atsisakė bendradarbiauti, Japonijos gamintoja sutiko tai daryti ( 40 ).

80. Vis dėlto ginčijamame reglamente normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis „kitu pagrįstu pagrindu“, kaip numatyta Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pirmoje pastraipoje. Ji buvo grindžiama vienintelės Sąjungos gamintojos, t. y. Ajinomoto Sweeteners Europe SAS, dabar – Hyet Sweet, kuri buvo Japonijos gamintojos patronuojamoji bendrovė, panašaus produkto kainomis Sąjungos rinkoje ( 41 ). Komisija nusprendė nenaudoti Japonijos gamintojos pateiktų duomenų ginčijamame reglamente dėl šių priežasčių: i) ta gamintoja buvo vienintelė Japonijos rinkoje veikianti gamintoja, kuri konkuruoja su importu iš Kinijos ir Korėjos; ir ii) dar svarbiau tai, kad Japonijos gamintojos gautas pelno dydis labai skyrėsi, priklausomai nuo skirtingų pirkėjų tipų ir dydžių, o atlikus tyrimą nenustatyta jokių racionalių priežasčių, pagrindžiančių didelius pelno dydžio skirtumus ( 42 ).

81. Skundžiamo sprendimo 105–116 punktuose Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisija nepažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto, kai normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi vienintelės Sąjungos gamintojos kainomis Sąjungos rinkoje. Bendrojo Teismo nuomone, taip yra todėl, kad: i) Japonijos gamintojos pateikti duomenys buvo nepatikimi dėl didelių ir nepateisinamų šios gamintojos pelno dydžio skirtumų; ii) kaip matyti iš Japonijos gamintojos atsakymo į Komisijos klausimyną 15 lentelės, nors visi šios gamintojos pardavimai vidaus rinkoje buvo labai pelningi, visi pardavimai eksportui buvo nuostolingi; ir iii) suinteresuotosios šalys išreiškė susirūpinimą dėl Japonijos, kaip panašios šalies, pasirinkimo.

82. Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Komisija Japonijos gamintojos paprašė pateikti duomenis apie atskirus pardavimo vidaus rinkoje, o ne pardavimo eksportui sandorius. Taigi, Changmao Biochemical Engineering nuomone, negalima atmesti, kad tam tikri šios gamintojos pardavimai eksportui gali būti pelningi. Vadinasi, Komisija neįrodė, kad Japonijos gamintojos pateikti duomenys buvo nepatikimi ir kad nebuvo įmanoma panaudoti šių duomenų normaliajai vertei apskaičiuoti. Changmao Biochemical Engineering daro išvadą, kad, kai Komisija normaliąją vertę apskaičiavo ne pagal Japonijos gamintojos eksporto kainas, o pagal Sąjungos pramonės duomenis, ji pažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punktą ir kad skundžiamo sprendimo 113, 115 ir 116 punktuose padaryta teisės klaida.

83. Taigi Changmao Biochemical Engineering neginčija, kad, kaip paaiškinta šios išvados 77 ir 78 punktuose, normaliosios vertės nustatymo pagal Sąjungoje taikomas kainas metodas yra alternatyvus metodas, kurį galima taikyti tik jeigu neįmanoma taikyti pagrindinio metodo. Changmao Biochemical Engineering ginčija būtent Bendrojo Teismo išvadą, kad šioje byloje aptariamu atveju nebuvo įmanoma panaudoti Japonijos gamintojos duomenų (ir todėl normalioji vertė negalėjo būti apskaičiuota remiantis jais).

84. Komisija atsikerta, kad pagrindas, susijęs su Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pažeidimu, yra nereikšmingas ir bet kuriuo atveju nepagrįstas.

85. Mano nuomone, pagrindą, susijusį su Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pažeidimu, reikia atmesti kaip nepagrįstą, o ne kaip nereikšmingą. Toliau paaiškinsiu, kodėl nepritariu Komisijos nuomonei, kad šis pagrindas yra nereikšmingas, o vėliau nurodysiu priežastis, dėl kurių jis yra nepagrįstas.

86. Komisijos nuomone, pagrindas, susijęs su Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pažeidimu, yra nereikšmingas, nes, pirma, Changmao Biochemical Engineering neginčija Bendrojo Teismo išvados, kad Japonijos gamintojos pateikta informacija buvo nepatikima, antra, ji ginčija tik vieną iš trijų motyvų, kuriais remdamasis Bendrasis Teismas atmetė pagrindą, susijusį su Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pažeidimu, būtent skundžiamo sprendimo 113 punkte nurodytą motyvą, o ne to sprendimo 112 ir 114 punktuose nurodytus motyvus, ir, trečia, to sprendimo 124–128 punktų pakanka Bendrojo Teismo išvadai dėl pažeidimo nebuvimo patvirtinti.

87. Vis dėlto, pirma, kaip teigia Komisija, Changmao Biochemical Engineering tikrai netvirtina, kad Japonijos gamintojos pateikti duomenys yra klaidingi. Vis dėlto ji tvirtina, kad tie duomenys yra neišsamūs, nes Japonijos gamintoja Komisijai pateikė apibendrintus pardavimo eksportui duomenis, o ne duomenis apie atskirus pardavimo sandorius. Manau, kad, priešingai, nei teigia Komisija, taip Changmao Biochemical Engineering ginčija Japonijos gamintojos pateiktų duomenų patikimumą, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto antrą pastraipą.

88. Antra, tiesa, kad, kaip teigia Komisija, Changmao Biochemical Engineering ginčija tik skundžiamo sprendimo 113 punktą, o ne to sprendimo 112 ir 114 punktus. Vis dėlto 112 ir 113 punktuose nenurodytos atskiros priežastys, dėl kurių Bendrasis Teismas manė, kad Komisija nepadarė klaidos, kai atsisakė normaliąją vertę apskaičiuoti remdamasi Japonijos gamintojos pateiktais duomenimis. Abiejuose punktuose kalbama apie nepaaiškintus Japonijos gamintojos pelno dydžio skirtumus. Skundžiamo sprendimo 114 punkte tik pakartotos suinteresuotųjų šalių per administracinę procedūrą pateiktos pastabos, tačiau nei Komisija, nei Bendrasis Teismas patys tų pastabų neišdėstė. Taigi, priešingai, nei teigia Komisija, tai, kad Changmao Biochemical Engineering ginčija skundžiamo sprendimo 113 punktą, bet ne to sprendimo 112 ir 114 punktus, nereiškia, kad pagrindas, susijęs su Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pažeidimu, yra nereikšmingas.

89. Trečia, pažymiu, kad, priešingai, nei teigia Komisija, Changmao Biochemical Engineering ginčija skundžiamo sprendimo 128 punktą.

90. Vis dėlto, kaip nurodyta šios išvados 85 punkte, sutinku su Komisija, kad pagrindas, susijęs su Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pažeidimu, yra nepagrįstas.

91. Taip visų pirma yra todėl, kad, mano nuomone, Komisijai nebuvo būtina gauti duomenų apie atskirus Japonijos gamintojos pardavimo eksportui sandorius tam, kad ji galėtų laikyti tos gamintojos pateiktus duomenis nepatikimais ir galinčiais lemti netinkamą ir nepagrįsta panašios šalies pasirinkimą.

92. Pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto antrą pastraipą atitinkama trečioji rinkos ekonomikos valstybė parenkama „tinkamai atsižvelgiant į visą atrankos metu pateiktą patikimą informaciją“.

93. Tiesa, 2012 m. kovo 22 d. Sprendime GLS (C‑338/10, EU:C:2012:158, 31 ir 32 punktai) Teisingumo Teismas konstatavo, kad sąvoka „pateikta patikima informacija“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto antrą pastraipą, apima ne tik informaciją, pateiktą skundo pareiškėjo arba suinteresuotųjų šalių, nes Komisija privalo savo iniciatyva ištirti visą prieinamą informaciją.

94. Vis dėlto pažymiu, kad pagal jurisprudenciją Komisija turi diskreciją nustatyti duomenų prieinamumą dėl to, kad numatytos tyrimo priemonės yra neprivalomos ir jas ypač sunku įgyvendinti, nes jos susijusios su duomenimis apie trečiąsias valstybes. Iš tiesų Reglamento Nr. 1225/2009 6 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad tyrimus galima atlikti trečiosiose valstybėse, jeigu, be kita ko, „nagrinėjamos įmonės duoda sutikimą“. Be to, to reglamento 6 straipsnio 8 dalyje nustatyta, kad informacijos teisingumas tikrinamas [„kiek įmanoma“] ( 43 ).

95. Nors šioje byloje neginčijama, kad per administracinę procedūrą Komisija nei prašė, nei gavo duomenų apie Japonijos gamintojos atskirus pardavimo eksportui sandorius ir apie iš šių sandorių gauto pelno dydį, ji vis dėlto turėjo apibendrintus duomenis apie šios gamintojos pardavimus eksportui. Tai, kad Komisija nemanė esant būtina prašyti duomenų apie atskirus sandorius, apima šios išvados 94 punkte nurodyta jos diskrecija nustatyti jos jau turimos informacijos patikimumą.

96. Be to, šioje byloje aptariama situacija skiriasi nuo 2012 m. kovo 22 d. Sprendime GLS (C‑338/10, EU:C:2012:158) aptartos situacijos, kai Teisingumo Teismas nusprendė, kad Taryba ir Komisija klaidingai apskaičiavo normaliąją vertę pagal Sąjungoje taikomas kainas, nes jos nepakankamai kruopščiai mėgino nustatyti, ar normaliąją vertę galima apskaičiuoti pagal panašioje šalyje nusistovėjusią kainą. Toje byloje Komisija tik nusiuntė vieną klausimyną dviem Tailando bendrovėms ir padarė išvadą, kad, kadangi šios bendrovės nepateikė atsakymo, normaliosios vertės neįmanoma nustatyti pagal jokioje rinkos ekonomikos valstybėje taikomas kainas. T. y. ji neišnagrinėjo, ar kaip panašią šalį galima pasirinkti kurią nors iš kitų trijų trečiųjų rinkos ekonomikos valstybių, kurių importas į Sąjungą yra gerokai didesnis nei Tailando ( 44 ). Kita vertus, šioje byloje Teisingumo Teismui nenurodyta, kad Komisija neatliko tyrimo dėl kitų nei Japonija trečiųjų rinkos ekonomikos valstybių ( 45 ).

97. Antra, dar svarbiau yra tai, kad Changmao Biochemical Engineering neįrodė, jog Komisijos sprendimas apskaičiuoti normaliąją vertę pagal Sąjungos pramonės duomenis nebuvo įtikinamas.

98. Iš tiesų pagal jurisprudenciją, kai ginčijamas normaliosios vertės nustatymo metodas, ieškovas negali tiesiog remtis Komisijos pasirinktam normaliosios vertės nustatymo metodui alternatyviu metodu, o turi pateikti pakankamai įrodymų, kad vertinimas, kuriuo pagrįstas šis pasirinkimas, taptų visiškai neįtikinamas, nes Sąjungos teismai negali Komisijos vertinimų pakeisti savaisiais ( 46 ).

99. Šioje byloje pateiktame apeliaciniame skunde Changmao Biochemical Engineering tiesiog teigia, kad „negalima atmesti galimybės“, kad „tam tikri“ Japonijos gamintojos eksporto sandoriai yra pelningi, taigi jais galima remtis apskaičiuojant normaliąją vertę. Changmao Biochemical Engineering netvirtina ir juo labiau neįrodė, kad visi Japonijos gamintojos eksporto sandoriai arba didžioji jų dalis yra pelningi – tai galėtų sukelti abejonių dėl Komisijos sprendimo normaliąją vertę apskaičiuoti remiantis ne Japonijos gamintojos eksporto kainomis, o Sąjungos pramonės duomenimis. Taigi Changmao Biochemical Engineering neįrodė, kad Komisijos išvada, jog duomenys apie Japonijos gamintojos pardavimus eksportui yra nepatikimi, yra neįtikinama.

100. Darau išvadą, kad apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirmą dalį reikia atmesti kaip nepagrįstą, kiek ji grindžiama Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pažeidimu.

101. Antra, dėl Komisijos rūpestingumo pareigos pažeidimo pažymėtina, kad pagal jurisprudenciją pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punktą Komisija turi pakankamai rūpestingai išnagrinėti byloje surinktą informaciją, kad būtų galima manyti, jog atitinkamo produkto normalioji vertė nustatyta tinkamai ir būdu, kuris nėra nepagrįstas ( 47 ). Taigi man atrodo, kad pagrindą, susijusį su Komisijos rūpestingumo pareigos pažeidimu, reikia atmesti kaip nepagrįstą dėl tų pačių priežasčių kaip ir pagrindą, susijusį su Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pažeidimu.

102. Trečia, dėl gero administravimo principo pažeidimo pažymiu, kad vadovaudamasi šiuo principu Komisija privalo kruopščiai ir nešališkai išnagrinėti pateiktus įrodymus ir atsižvelgti į visus reikšmingus veiksnius ( 48 ). Taigi, kaip jau minėta, pagrindą, susijusį su gero administravimo principo pažeidimu, reikia atmesti kaip nepagrįstą dėl tų pačių priežasčių kaip ir pagrindą, grindžiamą Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkto pažeidimu.

103. Darau išvadą, kad apeliacinio skundo antrojo pagrindo pirmą dalį reikia atmesti kaip nepagrįstą, todėl reikia atmesti visą šį pagrindą.

C. Apeliacinio skundo trečiasis pagrindas

1. Šalių argumentai

104. Trečiajame pagrinde Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Bendrasis Teismas, skundžiamo sprendimo 141–144, 151–153 ir 155–162 punktuose nusprendęs, jog Komisija nepadarė klaidos, kai atsisakė atlikti jos prašomus koregavimus, kad būtų galima apskaičiuoti dempingo skirtumą, iškraipė faktines aplinkybes ir pažeidė šias nuostatas: Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 10 dalį; Sutarties dėl 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) VI straipsnio įgyvendinimo ( 49 ) (toliau – Antidempingo sutartis) 2 straipsnio 4 dalies paskutinį sakinį; Reglamento 2016/1036 20 straipsnio 2 ir 4 dalis ir Antidempingo sutarties 6 straipsnio 2 dalį tiek, kiek šiose nuostatose numatyta Changmao Biochemical Engineering teisė į gynybą; Antidempingo sutarties 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktus; tos pačios sutarties 6 straipsnio 4 dalį; Reglamento 2016/1036 9 straipsnio 4 dalį ir gero administravimo principą bei Komisijos rūpestingumo pareigą.

105. Apeliacinio skundo trečiąjį pagrindą iš esmės sudaro keturios dalys.

106. Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo pirmoje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Bendrasis Teismas iškraipė faktines aplinkybes, kai skundžiamo sprendimo 141–144 punktuose padarė išvadą, jog ji nepateikė įrodymų, pagrindžiančių jos teiginį, kad Sąjungos gamintojos ir Kinijos gamintojos gamybos sąnaudos skyrėsi ir kad šie skirtumai turėjo įtakos kainų palyginamumui.

107. Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antroje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Bendrasis Teismas pažeidė Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 10 dalį, kai skundžiamo sprendimo 151–153 punktuose padarė išvadą, kad Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statusas, prašymai atlikti koregavimą negali būti susiję su Kinijoje patiriamomis faktinėmis sąnaudomis.

108. Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo trečioje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 143 ir 144 punktuose klaidingai nusprendė, jog Changmao Biochemical Engineering tenka pareiga įrodyti, kad Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 10 dalies a–j punktuose išvardytų veiksnių skirtumai, kaip antai gamybos sąnaudų skirtumai, turėjo įtakos kainų palyginamumui. Jos manymu, tokią išvadą galima padaryti atsižvelgiant į 2 straipsnio 10 dalies tekstą. Bet koks kitas sprendimas lemtų nepagrįstą įrodinėjimo pareigą ne rinkos ekonomikos valstybių gamintojams tais atvejais, kai normalioji vertė apskaičiuojama remiantis Sąjungos pramonės duomenimis.

109. Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirtoje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad, kai Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 155–160 punktuose nusprendė, jog Komisija jai nenustatė nepagrįstos įrodinėjimo pareigos, pareikalavusi įrodymų, kad gamybos sąnaudų skirtumai lėmė kainų skirtumus, jis pažeidė šias nuostatas: Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalies paskutinį sakinį, kaip jis aiškinamas Pasaulio prekybos organizacijos (toliau – PPO) ginčų sprendimo tarybos sprendimuose; Reglamento 2016/1036 20 straipsnio 2 ir 4 dalis ir Antidempingo sutarties 6 straipsnio 2 dalį tiek, kiek šiose nuostatose numatyta Changmao Biochemical Engineering teisė į gynybą; tos sutarties 6 straipsnio 4 dalį, 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktus ir gero administravimo principą bei Komisijos rūpestingumo pareigą. Be to, Bendrasis Teismas padarė klaidą, kai skundžiamo sprendimo 207 punkte atsisakė, taikydamas proceso organizavimo priemonę arba pasirengimo nagrinėti bylą priemonę, nurodyti Komisijai pateikti analizę, kuria remdamasi ji ginčijamo reglamento 70 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas nesiskiria tiek, kad tai sistemingai atsispindėtų kainose.

110. Komisija prašo atmesti apeliacinio skundo trečiąjį pagrindą.

111. Komisijos nuomone, apeliacinio skundo trečiojo pagrindo pirmą dalį reikia atmesti todėl, kad apeliaciniame skunde iš esmės nenurodyta, kurias faktines aplinkybes arba įrodymus Bendrasis Teismas iškraipė, ir neįrodyta, kad gamybos sąnaudų skirtumai lėmė kainų skirtumus.

112. Dėl apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antros dalies Komisija teigia, kad ji nepriimtina, nes ji nebuvo pateikta Bendrajame Teisme. Bet kuriuo atveju ji yra nereikšminga, nes skundžiamo sprendimo 151–153 punktuose nurodyti tik subsidiarūs motyvai, o pagrindiniai motyvai išdėstyti to sprendimo 137–150 punktuose. Galiausiai ji yra nepagrįsta, nes, be kita ko, duomenų, naudojamų atliekant koregavimą, kilmė neturi reikšmės. Svarbu tai, kad dėl koregavimo Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 7 dalis netaptų neveiksminga.

113. Komisija teigia, kad apeliacinio skundo trečiojo pagrindo trečia dalis yra nepagrįsta, nes, atsižvelgiant į Reglamento 2016/1036 2 straipsnio 10 dalies įvadinę pastraipą, to reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą ir jurisprudenciją, akivaizdu, kad reikalavimas įrodyti poveikį kainoms ir kainų palyginamumui taikomas visiems to paties reglamento 2 straipsnio 10 dalyje išvardytiems veiksniams.

114. Komisija tvirtina, kad apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis nepriimtina tiek, kiek ji grindžiama toliau nurodytų nuostatų pažeidimu: Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalies paskutinio sakinio; Reglamento 2016/1036 20 straipsnio 2 ir 4 dalių ir Antidempingo sutarties 6 straipsnio 2 dalies tiek, kiek šiose nuostatose numatyta Changmao Biochemical Engineering teisė į gynybą; ir tos sutarties 6 straipsnio 4 dalies, 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktų. Taip yra todėl, kad šių nuostatų pažeidimu nebuvo remtasi pirmojoje instancijoje. Bet kuriuo atveju apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis yra nepagrįsta tiek, kiek ji grindžiama tų nuostatų pažeidimu. Galiausiai Komisija teigia, kad apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirtos dalies likęs aspektas, t. y. Changmao Biochemical Engineering prašymas taikyti proceso organizavimo arba pasirengimo nagrinėti bylą priemonę, yra nereikšmingas ir bet kuriuo atveju nepagrįstas.

2. Vertinimas

115. Apeliacinio skundo trečiajame pagrinde Changmao Biochemical Engineering teigia, kad nusprendęs, jog Komisija nepadarė klaidos, kai atsisakė atlikti jos prašytus koregavimus dempingo skirtumui apskaičiuoti, Bendrasis Teismas iškraipė faktines aplinkybes ir pažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalį, 9 straipsnio 4 dalį ir 20 straipsnio 2 bei 4 dalis; Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalį ir kitas nuostatas; taip pat gero administravimo principą bei Komisijos rūpestingumo pareigą.

116. Kaip paaiškinta šios išvados 105–109 punktuose, apeliacinio skundo trečiąjį pagrindą sudaro keturios dalys. Pirmoji dalis, susijusi su skundžiamo sprendimo 141–144 punktais, grindžiama tuo, kad Bendrasis Teismas iškraipė faktines aplinkybes, nes nusprendė, kad Changmao Biochemical Engineering nepateikė įrodymų, jog buvo gamybos sąnaudų skirtumų, kurie turėjo įtakos kainų palyginamumui. Antra dalis, susijusi su to sprendimo 151–153 punktais, grindžiama tuo, kad Bendrais Teismas pažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalį, nes nusprendė, kad ne rinkos ekonomikos valstybės gamintojų prašymai atlikti koregavimą negali būti susiję su toje valstybėje patiriamomis faktinėmis sąnaudomis. Trečioje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad skundžiamo sprendimo 143–144 punktuose Bendrasis Teismas pažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalį ir nustatė ne rinkos ekonomikos valstybių gamintojams nepagrįstą įrodinėjimo pareigą, nes pareikalavo, kad jie įrodytų, jog gamybos sąnaudų skirtumai turėjo įtakos kainoms ir jų palyginamumui. Ketvirta dalis susijusi su skundžiamo sprendimo 155–160 punktais ir ji grindžiama tuo, kad, reikalaudamas Changmao Biochemical Engineering įrodyti poveikį kainų palyginamumui, nors ši neturėjo galimybės gauti Sąjungos pramonės duomenų, Bendrasis Teismas pažeidė Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 2 ir 4 dalis, 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktus, Reglamento Nr. 1225/2009 20 straipsnio 2 ir 4 dalis, taip pat gero administravimo principą ir Komisijos rūpestingumo pareigą. Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirtoje dalyje taip pat ginčijamas skundžiamo sprendimo 207 punkte išdėstytas Bendrojo Teismo atsisakymas taikyti proceso organizavimo arba pasirengimo nagrinėti bylą priemonę.

a) Priimtinumas

117. Komisija teigia, kad visa apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antra dalis ir iš dalies šio pagrindo ketvirta dalis yra nepriimtinos.

118. Pirmiausia Komisija tvirtina, kad apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antra dalis nepriimtina, nes tai yra naujas pagrindas.

119. Mano nuomone, šį nepriimtinumu grindžiamą prieštaravimą reikia atmesti.

120. Pirma, Changmao Biochemical Engineering Teisingumo Teismui nepateikė jokio argumento, kurio nebuvo pateikusi Bendrajame Teisme.

121. Iš tiesų apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antroje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Komisija pažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalį, nes atsisakė atlikti jos prašomus koregavimus, motyvuodama tuo, kad Kinijos eksportuojančios gamintojos, kuriai netaikomas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statusas, prašymas atlikti koregavimą negali būti susijęs su Kinijoje patiriamomis faktinėmis išlaidomis. Changmao Biochemical Engineering šiuo klausimu pažymi, kad ji paprašė Komisijos atlikti koregavimą remiantis ne jos gamybos sąnaudomis, o Sąjungoje patiriamomis sąnaudomis.

122. Bendrajam Teismui pateiktame trečiajame pagrinde, susijusiame su tuo, kad Komisija, atsisakiusi atlikti Changmao Biochemical Engineering prašomus koregavimus, pažeidė, be kita ko, Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalį, Changmao Biochemical Engineering nurodė, jog tai, kad Kinijos eksportuojančiai gamintojai nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statusas, netrukdo tai gamintojai prašyti atlikti koregavimus. Changmao Biochemical Engineering nuomone, nors šie koregavimai negalėjo būti atlikti pagal tos gamintojos sąnaudas, vis dėlto jie galėjo būti susiję su kitais Kinijoje taikomais rodikliais, išskyrus kainas ir sąnaudas, pavyzdžiui, su kitokio gamybos proceso naudojimu toje šalyje.

123. Antra, pagal jurisprudenciją apeliantas gali remtis pagrindais, kurie išplaukia iš paties skundžiamo sprendimo ir kuriais kritikuojamas jo pagrįstumas teisės požiūriu, nepaisant to, ar apeliantas rėmėsi tais pagrindais Bendrajame Teisme ( 50 ). Taip yra šiuo atveju, nes klausimas, ar eksportuojantis gamintojas, kuriam nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statusas, vis dėlto gali prašyti atlikti koregavimus ir kokių rodiklių koregavimus jis gali prašyti atlikti, išnagrinėtas skundžiamo sprendimo 151–153 punktuose.

124. Antra, Komisija teigia, kad trečiojo pagrindo ketvirta dalis yra nepriimtina tiek, kiek ji grindžiama Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalies paskutinio sakinio, 6 straipsnio 2 ir 4 dalių, 12 straipsnio 2 dalies 1 bei 2 punktų ir Reglamento Nr. 1225/2009 20 straipsnio 2 ir 4 dalių pažeidimu. Komisijos nuomone, nė vienos iš šių nuostatų pažeidimu Bendrajame Teisme nebuvo remtasi.

125. Mano nuomone, šiam nepriimtinumu grindžiamam prieštaravimui reikia pritarti. Iš tiesų, kiek tai susiję su Komisijos atsisakymu atlikti Changmao Biochemical Engineering prašomus koregavimus, Bendrajame Teisme nebuvo remiamasi nė viena iš šios išvados 124 punkte išvardytų nuostatų.

126. Vis dėlto apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis ir toliau yra priimtina, kiek ji grindžiama gero administravimo principo ir Komisijos rūpestingumo pareigos pažeidimu ir kiek joje ginčijamas Bendrojo Teismo atsisakymas taikyti proceso organizavimo arba pasirengimo nagrinėti bylą priemones.

127. Darau išvadą, kad apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antra dalis yra priimtina ir kad to apeliacinio skundo pagrindo ketvirta dalis yra nepriimtina tiek, kiek ji grindžiama Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalies paskutinio sakinio, 6 straipsnio 2 ir 4 dalių, 12 straipsnio 2 dalies 1 bei 2 punktų ir Reglamento Nr. 1225/2009 20 straipsnio 2 ir 4 dalių pažeidimu.

b) Ginčo esmė

128. Išnagrinėsiu apeliacinio skundo trečiojo pagrindo trečią dalį, paskui to apeliacinio skundo pagrindo pirmą dalį, ketvirtą dalį ir galiausiai – antrą dalį.

1) Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo trečia dalis

129. Pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalį eksporto kaina ir normalioji vertė turi būti palygintos teisingai. Tos nuostatos įvadinėje pastraipoje įtvirtinta, kad „jeigu <…> normalioji vertė ir eksporto kaina nėra vienodo palyginamojo pagrindo, jos turi būti koreguojamos kiekvienu atveju individualiai, atsižvelgiant į besiskiriančius veiksnius, kurie, kaip tvirtinama arba įrodyta, turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui“.

130. Pagal jurisprudenciją, šalis, pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalį prašanti koregavimo, kad būtų galima palyginti normaliąją vertę ir eksporto kainą ir nustatyti dempingo skirtumą, turi pateikti įrodymų, kad jos prašymas yra pagrįstas. Pareiga įrodyti, kad turi būti atlikti konkretūs to reglamento 2 straipsnio 10 dalies a–k punktuose išvardyti koregavimai, tenka tam, kas siekia tokiu koregavimu remtis ( 51 ).

131. Nagrinėjamu atveju ginčijamo reglamento 48 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Changmao Biochemical Engineering paprašė Komisijos atlikti koregavimus, kad būtų galima apskaičiuoti dempingo skirtumą, nes skyrėsi Kinijos gamintojų ir Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudos. To reglamento 49 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisija atmetė šį prašymą atlikti koregavimą motyvuodama tuo, kad Changmao Biochemical Engineering nepagrindė savo teiginio ir, visų pirma, nepateikė įrodymų, kad „pirkėjai nuolatos moka skirtingas kainas vidaus rinkoje dėl [gamybos sąnaudų] skirtumo“.

132. Skundžiamo sprendimo 143 ir 144 punktuose Bendrasis Teismas nusprendė, kad Changmao Biochemical Engineering turėjo įrodyti, jog gamybos sąnaudų skirtumai lėmė kainų skirtumus, bet ji to nepadarė, todėl Komisija nepažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalies, kai atmetė jos prašymus atlikti koregavimą.

133. Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo trečioje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad taip Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą.

134. Manau, kad apeliacinio skundo trečiojo pagrindo trečia dalis yra nepagrįsta.

135. Tai visų pirma matyti iš Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalies teksto. Nepritariu Changmao Biochemical Engineering argumentui, kad šalis, prašanti atlikti koregavimą, turi įrodyti poveikį kainoms ir kainų palyginamumui tik tuo atveju, kai koregavimą prašoma atlikti pagal tos nuostatos k punktą dėl „kitų, nuo a iki j pastraipose [punktuose] nenumatytų veiksnių“, bet ne tada, kai atlikti koregavimą prašoma dėl a–j punktuose išvardytų veiksnių skirtumų. Iš tiesų k punkte aiškiai nustatyta, kad turi būti „matyti, kad [veiksnių skirtumai] turi įtakos kainų palyginamumui“, o a–j punktuose tai aiškiai nenurodyta ( 52 ). Vis dėlto pažymėtina, kad Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalies įžanginėje pastraipoje, kuri cituojama šios išvados 129 punkte, nustatyta, jog turi būti „įrodyta“, kad „veiksnių“ skirtumai „turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui“. Įžanginė pastraipa apima visus a–k punktuose išvardytus veiksnius. Taip pat pažymėtina, kad k punkte reikalaujama įrodyti, jog kitų veiksnių skirtumai „turi įtakos kainų palyginamumui, kaip numatyta pagal šią dalį“ ( 53 ). Taigi pačiame k punkte nurodyta, kad tai įrodyti reikalaujama visais atvejais, kai atlikti koregavimą prašoma pagal 10 dalį, nepaisant veiksnio, dėl kurio jį prašoma atlikti.

136. Antra, tai atitinka Bendrojo Teismo jurisprudenciją, pagal kurią iš Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalies teksto ir struktūros matyti, kad eksporto kaina arba normalioji vertė gali būti koreguojamos tik siekiant atsižvelgti į veiksnių, kurie turi įtakos kainoms, taigi ir jų palyginamumui, skirtumus. Pavyzdžiui, 2015 m. balandžio 29 d. Sprendime Changshu City Standard Parts Factory ir Ningbo Jinding Fastener / Taryba (T‑558/12 ir T‑559/12, nepaskelbtas Rink., EU:T:2015:237, 114 punktas) Bendrasis Teismas nusprendė, kad Taryba ir Komisija turi atsisakyti atlikti koregavimą dėl veiksnių skirtumų, jeigu neįrodyta, kad šie veiksniai turi įtakos kainoms, taigi ir jų palyginamumui ( 54 ). Be to, 2016 m. spalio 18 d. Sprendime Crown Equipment (Suzhou) ir Crown Gabelstapler / Taryba (T‑351/13, nepaskelbtas Rink., EU:T:2016:616, 138 punktas) Bendrasis Teismas konstatavo, kad eksportuojantys gamintojai, prašantys atlikti koregavimą dėl sumos, atitinkančios 14 % importo muitą, kurį taiko panašios šalies valdžios institucijos, turi pateikti įrodymų, kad šis importo muitas turi įtakos kainų dydžiui, kuris atitinka normaliąją vertę, ir galimybei palyginti šias kainas su eksporto kainomis.

137. Trečia, nepritariu Changmao Biochemical Engineering argumentui, jog reikalaudamas, kad ji įrodytų poveikį kainoms ir kainų palyginamumui, Bendrasis Teismas jai nustatė nepagrįstą įrodinėjimo pareigą, nes normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis Sąjungos gamintojos pateiktais duomenimis, kurių Kinijos eksportuojanti gamintoja Changmao Biochemical Engineering negalėjo gauti.

138. Pažymėtina, kad Bendrasis Teismas šį argumentą išnagrinėjo (ir atmetė) skundžiamo sprendimo 155–159 punktuose, kuriuos Changmao Biochemical Engineering ginčija apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirtoje dalyje. Vis dėlto išnagrinėsiu jį dabar, nes priešingu atveju apeliacinio skundo trečiojo pagrindo trečios dalies analizė būtų neišsami.

139. Iš tiesų pagal jurisprudenciją asmuo, prašantis atlikti koregavimą pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalį ir turintis įrodyti prašomo koregavimo būtinumą, neturi susidurti su nepagrįsta įrodinėjimo našta ( 55 ). Vis dėlto šiuo atveju taip nėra dėl toliau nurodytų priežasčių.

140. Pažymiu, kad nėra numatyta jokių Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalies įvadinėje pastraipoje nustatyto reikalavimo įrodyti, kad tos nuostatos a–k punktuose išvardytų veiksnių skirtumai turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, išlygų. Tai reiškia, kad tokie įrodymai turi būti pateikti nepaisant to, pagal kokį metodą apskaičiuojama normalioji vertė, taigi net tuomet, kai ji apskaičiuojama remiantis Sąjungos pramonės duomenimis. Priešingu atveju Komisijai, gavus prašymą, galėtų tekti atlikti koregavimą, kuris neturėtų įtakos kainoms ir kainų palyginamumui ir todėl lemtų normaliosios vertės ir eksporto kainos asimetriją.

141. Be to, priešingai, nei teigia Changmao Biochemical Engineering, negalima teigti, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai neturi galimybės susipažinti su duomenimis, kuriais remiantis apskaičiuojama normalioji vertė ir eksporto kaina, kai tokius duomenis Komisijai pateikė panašios šalies gamintojas arba, kaip šiuo atveju, Sąjungos gamintoja.

142. Pažymėtina, kad pagal Reglamento Nr. 1225/2009 6 straipsnio 7 dalį eksportuotojai gali peržiūrėti visą bet kurios tyrime dalyvaujančios šalies pateiktą informaciją, o pagal to paties reglamento 20 straipsnio 2 dalį jie gali reikalauti galutinai atskleisti esminius faktus ir motyvus, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti nustatyti galutines priemones. Žinoma, nuostatos dėl informacijos peržiūros ir galutinio atskleidimo taikomos tik tai informacijai, kuri nėra konfidenciali, kaip tai suprantama pagal to reglamento 19 straipsnį ( 56 ). Vis dėlto šioje byloje, atsižvelgiant į ginčijamo reglamento 40 konstatuojamąją dalį, akivaizdu, kad Komisija Changmao Biochemical Engineering atskleidė duomenis, susijusius su Sąjungos gamintoja.

143. Taip pat pažymiu, kad, kaip teigia Komisija, Changmao Biochemical Engineering, grįsdama savo argumentą, kad Bendrasis Teismas jai nustatė nepagrįstą įrodinėjimo pareigą, neteigia, kad Komisija jai neatskleidė duomenų, būtinų norint pateikti prašymą atlikti koregavimą (išskyrus jos apeliaciniame skunde nurodytą bendrą ir nepagrįstą teiginį, kad „ne rinkos ekonomikos valstybių gamintojai neturi duomenų apie panašių gamintojų kainas“). Grįsdama šį argumentą, Changmao Biochemical Engineering veikiau, be kita ko, teigia, kad Sąjungos gamintoja nepateikė visos reikiamos informacijos, kad būtų galima teisingai palyginti normaliąją vertę ir eksporto kainą.

144. Pažymėtina, kad Changmao Biochemical Engineering taip pat ginčija Bendrojo Teismo atsisakymą taikant proceso organizavimo ar pasirengimo nagrinėti bylą priemonę nurodyti Komisijai pateikti analizę, kuria remdamasi ji ginčijamo reglamento 70 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas nesiskiria tiek, kad tai sistemingai atspindėtų kainose. Vis dėlto pažymiu, kad Changmao Biochemical Engineering šiuo klausimu teigia ne tik tai, kad Komisija (jos žodžiais tariant) „nuslėpė“ koregavimams atlikti būtiną informaciją, bet ir ypač tai, kad Komisija galėjo tiesiog nerinkti tos informacijos, visų pirma Sąjungos pramonės subjektų sąskaitų faktūrų ir sutarčių. Taigi man atrodo, kad, ginčydama Bendrojo Teismo atsisakymą nurodyti pateikti minėtą analizę, Changmao Biochemical Engineering iš esmės siekia nustatyti, ar Komisija surinko pakankamai informacijos, o ne įrodyti, kad Komisija jai neatskleidė pakankamai informacijos.

145. Darau išvadą, kad apeliacinio skundo trečiojo pagrindo trečia dalis yra nepagrįsta.

2) Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo pirma dalis

146. Skundžiamo sprendimo 141–144 punktuose Bendrasis Teismas nusprendė, kad, atsisakydama atlikti Changmao Biochemical Engineering prašomus koregavimus, Komisija nepažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalies, nes ši įmonė nepateikė jokių įrodymų savo prašymui pagrįsti ir neįrodė, kad tariami gamybos sąnaudų skirtumai lemia kainų skirtumus.

147. Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo pirmoje dalyje Changmao Biochemical Engineering tvirtina, kad taip Bendrasis Teismas iškraipė faktines aplinkybes.

148. Manau, kad apeliacinio skundo trečiojo pagrindo pirmą dalį reikia atmesti.

149. Pagal jurisprudenciją apeliantas turi nurodyti, kokie tiksliai įrodymai buvo iškraipyti, ir įrodyti padarytas vertinimo klaidas ( 57 ).

150. Nagrinėjamu atveju, nors Changmao Biochemical Engineering apeliaciniame skunde išvardija įrodymus, kuriais remiamasi per administracinę procedūrą, ji tiksliai nepaaiškina, kokie tariami kiekvieno reikšmingo veiksnio skirtumai darė įtaką kainoms ir kainų palyginamumui ir kaip dėl to Bendrasis Teismas iškraipė faktines aplinkybes, kai to sprendimo 143 punkte konstatavo, kad ji neįrodė, jog gamybos sąnaudų skirtumai lėmė kainų skirtumus.

151. Pažymėtina ir tai, kad, priešingai, nei tvirtina Changmao Biochemical Engineering, ginčijamo reglamento 49 konstatuojamoji dalis, kurioje nurodyta, kad Changmao Biochemical Engineering neįrodė įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, neprieštarauja to reglamento 76 konstatuojamajai daliai, pagal kurią dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis Sąjungos kainos buvo priverstinai sumažintos 21,1 %. Iš tiesų Komisijos išvada dėl priverstinio kainų mažinimo reiškia, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą, tačiau nenurodyta, kad šį priverstinį kainų mažinimą lėmė gamybos sąnaudų skirtumai, kurie pateisintų koregavimą.

152. Taigi apeliacinio skundo trečiojo pagrindo pirma dalis turi būti atmesta.

3) Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis

153. Skundžiamo sprendimo 155–160 punktuose Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisija nenustatė Changmao Biochemical Engineering nepagrįstos įrodinėjimo pareigos, kai, jai neturint galimybės gauti Sąjungos pramonės duomenų, pareikalavo įrodyti, kad tariami gamybos sąnaudų skirtumai lėmė kainų skirtumus.

154. Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirtoje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad taip Bendrasis Teismas pažeidė Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalies paskutinį sakinį, tos sutarties 6 straipsnio 2 ir 4 dalis, 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktus, Reglamento Nr. 1225/2009 20 straipsnio 2 ir 4 dalis, taip pat gero administravimo principą ir Komisijos rūpestingumo pareigą. Be to, Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Bendrasis Teismas padarė klaidą, kai skundžiamo sprendimo 207 punkte atsisakė taikyti proceso organizavimo arba pasirengimo nagrinėti bylą priemones ir nurodyti Komisijai pateikti analizę, kuria remdamasi ji atmetė Changmao Biochemical Engineering prašymus atlikti koregavimus.

155. Kaip paaiškinta šios išvados 124–127 punktuose, apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis yra iš dalies nepriimtina. Vis dėlto, siekdamas išsamumo, toliau paaiškinsiu, kodėl tuo atveju, jeigu Teisingumo Teismas nuspręstų, kad visa apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis yra priimtina, jis vis tiek turėtų ją atmesti kaip nepagrįstą.

156. Pirma, apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis yra nepagrįsta tiek, kiek ji grindžiama Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalies paskutinio sakinio, tos sutarties 6 straipsnio 2 ir 4 dalių, 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktų pažeidimu.

157. Pagal suformuotą jurisprudenciją PPO susitarimai, atsižvelgiant į jų pobūdį ir bendrą struktūrą, iš esmės nepriskiriami normoms, į kurias atsižvelgiant galima vykdyti Sąjungos institucijų aktų teisėtumo kontrolę. Tik dviem išimtiniais atvejais, susijusiais su Sąjungos teisės aktų leidėjo valia pačiam apriboti savo diskreciją taikant PPO taisykles, Teisingumo Teismas pripažino, kad prireikus Sąjungos teismai gali atlikti Sąjungos akto ir jo taikymo, atsižvelgiant į PPO susitarimus, teisėtumo kontrolę. Taip yra visų pirma tada, kai Sąjunga ketina įvykdyti konkretų pagal šiuos susitarimus prisiimtą įsipareigojimą, ir, antra, tada, kai atitinkamame Sąjungos teisės akte yra aiški nuoroda į konkrečias šių susitarimų nuostatas ( 58 ).

158. Jokiame Reglamento Nr. 1225/2009 straipsnyje nėra nuorodų į kurią nors konkrečią PPO susitarimų nuostatą. Vis dėlto pagal jurisprudenciją Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalimi įgyvendinta Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalis, kurios nuostatos joje iš esmės pakartotos ( 59 ).

159. Vis dėlto Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalyje aiškiai nepakartotas Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalies paskutiniame sakinyje nustatytas reikalavimas, pagal kurį „institucijos nagrinėjamoms šalims nurodo, kokios reikia informacijos, kad būtų galima užtikrinti sąžiningą palyginimą, ir toms šalims neuždeda nepagrįstos įrodinėjimo pareigos“ ( 60 ). Taigi, nemanau, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas akivaizdžiai ketino įgyvendinti konkretų įpareigojimą, numatytą Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalies paskutiniame sakinyje. Darytina išvada, kad ginčijamo reglamento teisėtumo negalima tikrinti atsižvelgiant į Antidempingo sutarties 2 straipsnio 4 dalies paskutinį sakinį ( 61 ).

160. Be to, nesant reikalo nagrinėti, ar konkrečiomis Reglamento Nr. 1225/2009 nuostatomis įgyvendinami Antidempingo sutarties 6 straipsnio 2 ir 4 dalys, 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktai ir ar dėl to ginčijamo reglamento teisėtumas gali būti tikrinamas atsižvelgiant į šias nuostatas, mano nuomone, negalima pritarti pagrindui, grindžiamam Antidempingo sutarties 6 straipsnio 2 ir 4 dalių ir 12 straipsnio 2 dalies 1 bei 2 punktų pažeidimu. Iš tiesu nesuprantu, kuo svarbūs 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktai, susiję su viešu paskelbimu apie antidempingo priemonių įvedimą, arba 6 straipsnio 2 dalis, susijusi su susitikimais su priešingus interesus turinčiomis šalimis. Dėl 6 straipsnio 4 dalies, kurioje nustatyta, kad valdžios institucijos suinteresuotosioms šalims suteikia galimybę susipažinti su visa svarbia informacija, kuri nėra konfidenciali, pažymėtina, kad, kaip paaiškinta šios išvados 143 ir 161 punktuose, Changmao Biochemical Engineering netvirtina, jog Komisija jai neatskleidė informacijos, būtinos siekiant pateikti prašymą atlikti koregavimus.

161. Antra, mano nuomone, apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis yra nepagrįsta tiek, kiek ji susijusi su Reglamento Nr. 1225/2009 20 straipsnio 2 ir 4 dalių pažeidimu. Kaip minėta šios išvados 142 punkte, pagal Reglamento Nr. 1225/2009 20 straipsnio 2 ir 4 dalis eksportuotojai gali reikalauti galutinai atskleisti esminius faktus ir motyvus, „deramai paisant konfidencialios informacijos apsaugos“. Vis dėlto šios išvados 143 punkte paaiškinau, kad aptariamu atveju Changmao Biochemical Engineering, siekdama pagrįsti savo pateiktą pagrindą, susijusį su Reglamento Nr. 1225/2009 20 straipsnio 2 ir 4 dalių pažeidimu, netvirtina, jog Komisija jai neatskleidė informacijos, būtinos siekiant prašyti atlikti koregavimus. Siekdama pagrįsti šį pagrindą, ji veikiau teigia, kad Komisija, be kita ko, nesurinko visos būtinos informacijos, kad būtų galima nustatyti, ar reikia patenkinti tokius prašymus. Toks informacijos nesurinkimas (jeigu jis būtų įrodytas) negali būti laikomas Reglamento Nr. 1225/2009 20 straipsnio 2 ir 4 dalių pažeidimu.

162. Trečia, apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis yra nepagrįsta tiek, kiek ji susijusi su Komisijos rūpestingumo pareigos pažeidimu. Pagal šios išvados 102 punkte nurodytą jurisprudenciją Komisija privalėjo kruopščiai ir nešališkai išnagrinėti Changmao Biochemical Engineering pateiktus įrodymus, kuriais ši grindė savo prašymus atlikti koregavimą. Vis dėlto, kaip nurodžiau šios išvados 148–152 punktuose, Bendrasis Teismas neiškraipė faktinių aplinkybių, kai skundžiamo sprendimo 141–144 punktuose nusprendė, kad Changmao Biochemical Engineering neįrodė, jog tariami gamybos sąnaudų skirtumai turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui.

163. Ketvirta, manau, kad apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis yra nepagrįsta tiek, kiek ji susijusi su gero administravimo principo pažeidimu. Pagal jurisprudenciją iš gero administravimo principo išplaukia, kad įrodinėjimo pareiga, kurią Komisija nustato eksportuojantiems gamintojams, reikalaujantiems atlikti koregavimą pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalį, negali būti nepagrįsta ( 62 ). Vis dėlto šios išvados 139–144 punktuose nurodžiau priežastis, dėl kurių Komisijos Changmao Biochemical Engineering nustatytas reikalavimas įrodyti, kad tariami gamybos sąnaudų skirtumai turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, nėra nepagrįsta įrodinėjimo pareiga.

164. Penkta, apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis yra nepagrįsta tiek, kiek ji grindžiama tuo, kad Bendrasis Teismas padarė klaidą, nes skundžiamo sprendimo 207 punkte atsisakė taikyti proceso organizavimo arba pasirengimo nagrinėti bylą priemones ir nurodyti Komisijai pateikti analizę, kuria remdamasi ji ginčijamo reglamento 70 konstatuojamojoje dalyje padarė išvadą, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas nesiskiria tiek, kad tai sistemingai atsispindėtų kainose. Pagal jurisprudenciją, kiek tai susiję su Bendrojo Teismo atliekamu šalių prašymų taikyti proceso organizavimo priemones arba pasirengimo nagrinėti bylą priemones vertinimu, pažymėtina, kad tik Bendrasis Teismas gali spręsti dėl galimos būtinybės papildyti informaciją, kurią jis turi apie nagrinėjamas bylas ( 63 ). Be to, kaip nurodyta šios išvados 148–152 punktuose, šioje byloje neįrodyta, kad buvo iškraipytos faktinės aplinkybės.

165. Darau išvadą, kad turi būti atmesta visa apeliacinio skundo trečiojo pagrindo ketvirta dalis.

4) Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antra dalis

166. Skundžiamo sprendimo 151–153 punktuose Bendrasis Teismas konstatavo, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai, kuriems netaikomas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statusas, gali teikti prašymus atlikti koregavimą, bet šie prašymai negali būti „susiję su Kinijoje patiriamomis faktinėmis sąnaudomis“, nes priešingu atveju Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punktas netektų veiksmingumo.

167. Apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antroje dalyje Changmao Biochemical Engineering teigia, kad taip Bendrasis Teismas pažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalį.

168. Manau, kad, nors apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antra dalis yra pagrįsta, ją vis dėlto reikia atmesti kaip nereikšmingą. Toliau nurodysiu priežastis, dėl kurių manau, kad ji pagrįsta, o paskui paaiškinsiu, kodėl ji nereikšminga.

169. Pagal jurisprudenciją Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkte siekiama išvengti atsižvelgimo į ne rinkos ekonomikos valstybėse nusistovėjusias kainas ir sąnaudas, nes jos nėra normalių rinkoje veikiančių jėgų rezultatas ( 64 ).

170. Komisija tvirtina, kad, jeigu koregavimas turėtų būti atliktas dėl gamybos sąnaudų skirtumų Kinijoje ir Sąjungoje, Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punktas taptų neveiksmingas, nes Kinijoje patiriamos gamybos sąnaudos siejamos su Kinijos ne rinkos ekonomikos valstybės statusu ir yra iškreiptos.

171. Mano nuomone, šiam argumentui negalima pritarti.

172. 2015 m. balandžio 29 d. Sprendime Changshu City Standard Parts Factory ir Ningbo Jinding Fastener / Taryba (T‑558/12 ir T‑559/12, nepaskelbtas Rink., EU:T:2015:237) Bendrasis Teismas iš tiesų nusprendė, kad negalima atlikti koregavimo dėl Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems nustatyti antidempingo muitai, ir panašios šalies gamintojo efektyvumo ir produktyvumo skirtumų, nes pirmieji negalėjo pasinaudoti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statusu, taigi nustatant normaliąją vertę nebuvo galima atsižvelgti į su jais susijusius duomenis ( 65 ). Teisingumo Teisme Kinijos eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad atlikus koregavimus dėl efektyvumo ir produktyvumo skirtumų panašios šalies metodas netaptų neveiksmingas, nes jų mažesnis žaliavų ir elektros suvartojimas ir didesnis darbo jėgos efektyvumas (palyginti su šiais panašios šalies gamintojo rodikliais) neturi jokio ryšio nei su kainomis ir sąnaudomis, nei su rinkos jėgomis Kinijoje ( 66 ). Generalinis advokatas P. Mengozzi pasiūlė atmesti šį argumentą, motyvuodamas tuo, kad „įmonė, kuriai netaikomas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios bendrovės statusas, prašydama koreguoti normaliąją vertę, negali remtis su produktyvumu ir efektyvumu susijusiais skirtumais“, nes produktyvumas ir efektyvumas „tiesiogiai priklauso nuo daugelio veiksnių <…> ir iš to galima pagrįstai preziumuoti, kad juos bent netiesiogiai veikia parametrai, kurių paprastai nelemia rinkos jėgos“ ( 67 ). Vis dėlto Teisingumo Teismas nepriėmė sprendimo dėl Tarybos ir Komisijos atsisakymo atlikti prašomus koregavimus ( 68 ).

173. Taip pat tiesa, kad 2018 m. balandžio 23 d. Sprendime Shanxi Taigang Stainless Steel / Komisija (T‑675/15, nepaskelbtas Rink., EU:T:2018:209) Bendrasis Teismas nusprendė, kad negalima atlikti jokių koregavimų dėl gamybos procesų ir galimybių gauti žaliavų skirtumų Kinijoje ir panašioje šalyje, nes, pirma, klostantis pagrindinės bylos aplinkybėms Kinija nebuvo laikoma rinkos ekonomikos valstybe ir, antra, ieškovas, Kinijos eksportuojantis gamintojas, nebuvo pateikęs prašymo dėl rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statuso pripažinimo. Taigi, Bendrojo Teismo nuomone, nebuvo duomenų, rodančių, kad aprūpinimas nikeliu ar įmonės, kuri neveikia rinkos ekonomikos sąlygomis, gamybos procesas nebuvo paveiktas veiksnių, kurie nėra rinkos jėgų rezultatas ( 69 ). Teisingumo Teisme Kinijos eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad Bendrasis Teismas turėjo išnagrinėti, ar prašomi koregavimai būtų lėmę sąnaudų, kurioms turėjo įtakos parametrai, kurių nelėmė rinkos jėgos, įtraukimą į normaliąją vertę, bet Bendrasis Teismas to nepadarė ( 70 ). Teisingumo Teismas atmetė šį argumentą kaip nereikšmingą, motyvuodamas tuo, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai aiškiai neginčijo Bendrojo Teismo nustatytų faktinių aplinkybių, į kurias atsižvelgiant neatrodė, kad koregavimai buvo susiję su veiksniais, kuriuos lemia rinkos jėgos ( 71 ).

174. Vis dėlto pažymiu, kad nei 2017 m. balandžio 5 d. Sprendime Changshu City Standard Parts Factory ir Ningbo Jinding Fastener / Taryba (C‑376/15 P ir C‑377/15 P, EU:C:2017:269), nei 2019 m. liepos 29 d. Sprendime Shanxi Taigang Stainless Steel / Komisija (C‑436/18 P, EU:C:2019:643) Teisingumo Teismas iš esmės nenagrinėjo klausimo, ar Kinijos eksportuojantys gamintojai, kuriems nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statusas, gali prašyti atlikti koregavimus dėl gamybos proceso ir žaliavų suvartojimo bei galimybių jų gauti skirtumų Kinijoje ir panašioje šalyje.

175. Taip pat pažymiu, kad Changmao Biochemical Engineering teigia (ir Komisija tam neprieštarauja), jog šioje byloje aptariama situacija skiriasi nuo 2019 m. liepos 29 d. Sprendime Shanxi Taigang Stainless Steel / Komisija (C‑436/18 P, EU:C:2019:643) aptartos situacijos, nes šioje byloje aptariamu atveju koregavimai būtų atliekami ne atsižvelgiant į pačios Kinijos eksportuojančios gamintojos gamybos sąnaudas arba gamybos sąnaudas Kinijoje, o į gamybos sąnaudas Sąjungoje. Changmao Biochemical Engineering iš esmės teigia, kad normaliosios vertės nustatymas pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punktą neužkerta kelio Komisijai patenkinti prašymų atlikti koregavimą, jeigu Komisija nenaudoja Kinijos rinkos duomenų koregavimų dydžiui nustatyti.

176. Changmao Biochemical Engineering aiškina, kad šioje byloje aptariamu atveju ji neprašė Komisijos atlikti koregavimų pagal jos pačios gamybos sąnaudas. Pirma, ji Komisijos prašė tais atvejais, kai Sąjungos pramonėje naudojamos kitokios žaliavos ir ištekliai, nei naudoja ji, arba sumažinti normaliąją vertę, arba padidinti jos eksporto kainą tokia suma, kuri lygi skirtumui tarp i) Sąjungos pramonėje naudojamos žaliavos arba ištekliaus kainos ir ii) atitinkamos jos naudojamos žaliavos arba ištekliaus kainos Sąjungoje ( 72 ). Antra, Changmao Biochemical Engineering Komisijos prašė tais atvejais, kai sąnaudų patiria tik Sąjungos pramonė, bet ne ji, atlikti koregavimus sumomis, lygiomis šioms sąnaudoms. Changmao Biochemical Engineering pažymi, kad abiem atvejais Komisija, atlikdama prašomus koregavimus, nebūtų atsižvelgusi į jos pačios gamybos sąnaudas arba faktines sąnaudas Kinijoje. Taigi, Changmao Biochemical Engineering nuomone, pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalį Komisijai nedraudžiama atlikti šių koregavimų.

177. Mano nuomone, tik tais atvejais, kai koregavimo suma nustatoma remiantis paties Kinijos eksportuojančio gamintojo gamybos sąnaudomis arba gamybos sąnaudomis Kinijoje ir kai taip šios sąnaudos įtraukiamos į normaliosios vertės skaičiavimą, pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalį Komisijai draudžiama patenkinti Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems netaikomas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statusas, teikiamus prašymus atlikti koregavimus. Kita vertus, tais atvejais, kai gamybos sąnaudomis Kinijoje remiamasi tik siekiant įrodyti, kad skiriasi to reglamento 2 straipsnio 10 dalies a–k punktuose išvardyti veiksniai, pagal jo 2 straipsnio 7 dalį Komisijai nedraudžiama patenkinti tų eksportuojančių gamintojų prašymų atlikti koregavimus.

178. Taip yra todėl, kad, jeigu Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų užkirstas kelias prašyti atlikti koregavimus tais atvejais, kai normalioji vertė nustatoma pagal Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punktą, net jei apskaičiuojant koregavimų sumą nenaudojami Kinijos rinkos duomenys, tiems eksportuojantiems gamintojams būtų faktiškai užkirstas kelias prašyti atlikti koregavimus tais atvejais, kai normalioji vertė nustatoma pagal šią nuostatą. Vis dėlto iš šios išvados 169 punkte nurodytos jurisprudencijos, pagal kurią Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 7 dalies a punkte siekiama išvengti ne rinkos ekonomikos valstybėse nusistovėjusių kainų ir sąnaudų, nes jos nėra normalių rinkoje veikiančių jėgų rezultatas, neišplaukia, kad, jeigu normalioji vertė nustatyta pagal tą nuostatą, ji negali būti koreguojama. Atvirkščiai, šiame reglamente nėra nieko, kas rodytų, kad šio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte yra išdėstyta bendra nuostata, leidžianti palyginamumo tikslais nukrypti nuo reikalavimo atlikti koregavimus pagal to paties reglamento 2 straipsnio 10 dalį ( 73 ).

179. Be to, šios išvados 177 punkte pasiūlytas sprendimas atitinka 2021 m. gegužės 19 d. Sprendimo China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products ir kt. / Komisija (T‑254/18, EU:T:2021:278) 607 ir 608 punktuose Bendrojo Teismo padarytą išvadą, kad Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalis turi būti aiškinama atsižvelgiant į to paties reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą ir jo kontekstą, taigi atlikus koregavimus apskaičiuojant normaliąją vertę, nustatytą remiantis panašios šalies metodu, negali būti įtrauktas arba pakartotinai įtrauktas Kinijos schemą iškraipantis elementas.

180. Šios išvados 179 punkte minėtame sprendime Bendrasis Teismas konstatavo, kad normalioji vertė gali būti koreguojama taikant 12 % PVM tarifą, kuriuo pagal Kinijos teisę apmokestinamas nagrinėjamo produkto eksportas iš Kinijos, iš esmės dėl to, kad šis elementas nėra iškreiptas ( 74 ). Žinoma, tame sprendime aptarta situacija skiriasi nuo šios bylos aplinkybių, nes tame sprendime aptartu atveju Kinijos eksportuojantys gamintojai neprašė atlikti koregavimo ( 75 ). Vis dėlto pagal tą sprendimą koregavimas gali būti atliekamas remiantis Kinijos sistemos elementu, tačiau su sąlyga, kad tas elementas nelemia iškraipymų, o yra rinkoje veikiančių jėgų rezultatas.

181. Darytina išvada, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 153 punkte klaidingai nusprendė, kad Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems netaikomas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios įmonės statusas, prašymai atlikti koregavimą negali būti susiję su faktinėmis sąnaudomis Kinijoje. Mano nuomone, šių eksportuojančių gamintojų prašymai gali būti atmesti tik jeigu duomenys apie faktines sąnaudas Kinijoje naudojami nustatant koregavimo dydį, o ne kai šiais duomenimis remiamasi siekiant įrodyti, kad sąnaudos Kinijoje ir panašioje šalyje skiriasi.

182. Taigi apeliacinio skundo trečiojo pagrindo antra dalis yra pagrįsta.

183. Vis dėlto, kaip nurodyta šios išvados 168 punkte, ji vis tiek turi būti atmesta kaip nereikšminga dėl dviejų toliau nurodytų priežasčių.

184. Pirma, man atrodo, jog tam, kad Komisija patenkintų prašymus atlikti koregavimą, susijusius su faktinėmis sąnaudomis Kinijoje, šiuos prašymus teikiantys Kinijos eksportuojantys gamintojai turi įrodyti, kad konkrečios nagrinėjamos sąnaudos yra įprastas rinkoje veikiančių jėgų rezultatas, net jeigu su šiomis sąnaudomis susiję duomenys naudojami tik siekiant įrodyti, kad Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalies a–k punktuose išvardyti veiksniai skiriasi. Tai matyti iš šios išvados 130 punkte nurodytos jurisprudencijos, pagal kurią pareiga įrodyti, kad turi būti atlikti konkretūs koregavimai, tenka tam, kas siekia jais remtis.

185. Vis dėlto, mano nuomone, šioje byloje Changmao Biochemical Engineering neįrodė, kad skirtingų žaliavų ir išteklių naudojimas arba tik Sąjungos pramonės patiriamos sąnaudos ( 76 ) yra įprastas rinkoje veikiančių jėgų rezultatas. Ji tik aprašė Kinijoje ir Sąjungoje naudojamų žaliavų bei išteklių ir taikomo rafinavimo proceso skirtumus, bet nepaaiškino, kodėl Kinijos ne rinkos ekonomikos valstybės statusas neturi įtakos šiems elementams.

186. Antra, skundžiamo sprendimo 151–153 punktuose pateikti pagrindai yra subsidiarūs, nes to sprendimo 144 punkte Bendrasis Teismas jau nusprendė, kad, atsisakydama atlikti Changmao Biochemical Engineering prašomus koregavimus, Komisija nepažeidė Reglamento Nr. 1225/2009 2 straipsnio 10 dalies, nes ta įmonė neįrodė, kad tariami gamybos sąnaudų skirtumai lėmė kainų skirtumus. Tai patvirtina skundžiamo sprendimo 151 punkte vartojami žodžiai „bet kuriuo atveju“.

187. Taigi, nors skundžiamo sprendimo trečiojo pagrindo antra dalis yra pagrįsta, ją reikia atmesti kaip nereikšmingą.

188. Siekiant išsamumo, reikia pažymėti, kad pagrindą, susijusį su Reglamento Nr. 1225/2009 9 straipsnio 4 dalies pažeidimu, taip pat reikia atmesti. Changmao Biochemical Engineering šį pagrindą grindžia tuo, kad, jeigu Komisija būtų atlikusi prašomus koregavimus, dempingo skirtumas būtų tapęs mažesnis už žalos skirtumą, kuriuo remiantis buvo nustatytas antidempingo muitas. Vis dėlto, kadangi, mano nuomone, Komisija nepadarė klaidos atsisakydama atlikti šiuos koregavimus, Reglamento Nr. 1225/2009 9 straipsnio 4 dalis nėra pažeista.

189. Darau išvadą, kad reikia atmesti visą apeliacinio skundo trečiąjį pagrindą.

D. Apeliacinio skundo ketvirtasis pagrindas

1. Šalių argumentai

190. Apeliacinio skundo ketvirtajame pagrinde Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Bendrasis Teismas, skundžiamo sprendimo 148–150 punktuose nusprendęs, jog Komisija nepadarė klaidos atsisakydama atlikti prašomus koregavimus, kad būtų galima nustatyti, ar padaryta žala, pažeidė iš dalies pakeisto Reglamento 2016/1036 3 straipsnio 2 ir 3 dalis, to reglamento 9 straipsnio 4 dalį, taip pat gero administravimo principą ir Komisijos rūpestingumo pareigą. Changmao Biochemical Engineering teigia, kad Sąjungos gamintojo ir Kinijos eksportuojančių gamintojų gamybos sąnaudų skirtumai pateisina ne tik koregavimus, atliekamus siekiant nustatyti dempingo skirtumą, bet ir (pagal to paties reglamento 2 straipsnio 10 dalį ir (arba) 3 straipsnio 2 dalį) koregavimus, atliekamus siekiant nustatyti žalos skirtumą.

191. Komisija teigia, kad apeliacinio skundo ketvirtąjį pagrindą reikia atmesti, nes (be kita ko) Reglamento 2016/103 2 straipsnio 10 dalyje ir 3 straipsnio 2 bei 3 dalyse apie koregavimą nekalbama.

2. Vertinimas

192. Ginčijamame reglamente Komisija atmetė Changmao Biochemical Engineering prašymą atlikti koregavimus, siekiant nustatyti ne dempingo skirtumą, o žalos skirtumą dėl Sąjungos gamintojos ir Kinijos eksportuojančių gamintojų gamybos sąnaudų skirtumų. Šių prašymų atmetimą Komisija iš esmės motyvavo tuo, kad tie skirtumai nebūtinai lemia kainų skirtumus arba kad jie nebūtinai turi įtakos kainų palyginamumui ( 77 ).

193. Skundžiamo sprendimo 148–150 punktuose Bendrasis Teismas iš esmės nusprendė, kad, atsisakydama atlik