Keywords

Summary



Keywords

1. Bendrijos prekių ženklas – Bendrijos prekių ženklo sąvoka ir įgijimas – Santykiniai atmetimo pagrindai – Ankstesnio tapataus arba panašaus prekių ženklo, įregistruoto tapačioms arba panašioms prekėms ar paslaugoms, savininko protestas – Galimybė supainioti su ankstesniu prekių ženklu

(Tarybos reglamento Nr. 40/94 8 straipsnio 1 dalies b punktas)

2. Bendrijos prekių ženklas – Bendrijos prekių ženklo sąvoka ir įgijimas – Santykiniai atmetimo pagrindai – Ankstesnio tapataus arba panašaus prekių ženklo, įregistruoto tapačioms arba panašioms prekėms ar paslaugoms, savininko protestas – Nagrinėjamų prekių ženklų panašumas – Vertinimo kriterijai – Sudėtinis prekių ženklas

(Tarybos reglamento Nr. 40/94 8 straipsnio 1 dalies b punktas)

3. Bendrijos prekių ženklas – Bendrijos prekių ženklo sąvoka ir įgijimas – Santykiniai atmetimo pagrindai – Ankstesnio tapataus arba panašaus prekių ženklo, įregistruoto tapačioms arba panašioms prekėms ar paslaugoms, savininko protestas – Galimybė supainioti su ankstesniu prekių ženklu – Nagrinėjamų prekių ženklų panašumas – Konceptualių skirtumų galėjimas neutralizuoti vaizdinius ir fonetinius panašumus

(Tarybos reglamento Nr. 40/94 8 straipsnio 1 dalies b punktas)

4. Bendrijos prekių ženklas – Bendrijos prekių ženklo sąvoka ir įgijimas – Santykiniai atmetimo pagrindai – Ankstesnio tapataus arba panašaus prekių ženklo, įregistruoto tapačioms arba panašioms prekėms ar paslaugoms, savininko protestas – Galimybė supainioti su ankstesniu prekių ženklu – Žymenų panašumo ar skirtumo elementų svertinis vertinimas – Atsižvelgimas į žymenims būdingus požymius arba prekių ar paslaugų prekybos sąlygas

(Tarybos reglamento Nr. 40/94 8 straipsnio 1 dalies b punktas)

Summary

1. Paprastas Europos vartotojas gali supainioti, kaip numatyta Reglamento Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo 8 straipsnio 1 dalies b punkte, vaizdinį žymenį, kurį sudaro vertikalus stačiakampis, kurio viršutinėje dalyje pilkame fone yra trikampis, jame vingiuotas elementas, po kuriuo auksinėmis didžiosiomis raidėmis juodame fone parašytas žodis „artesa“, o apatinėje dalyje taip pat auksinėmis didžiosiomis raidėmis juodame fone parašytas junginys „napa valley“, kurį prašoma įregistruoti kaip Bendrijos prekių ženklą Nicos klasifikacijos 33 klasei priklausančiam „Napa Valley (Kalifornija, JAV) pagamintam ir išpilstytam vynui“, ir anksčiau kaip Bendrijos prekių ženklą tai pačiai klasei priklausantiems „alkoholiniams gėrimams (išskyrus alų)“ įregistruotą vaizdinį prekių ženklą, kurį sudaro kentauro ir ant jo sėdinčio raitelio, abiejų laikančių lazdą, kurios galuose pakabinta amfora, o piešinio apačioje didžiosiomis raidėmis parašytas žodis „arteso“, juodai baltas vaizdas.

Abiem prekių ženklais žymimos prekės, t. y. vynai, yra tapačios, o žymenys labai panašūs fonetiškai ir mažai panašūs vizualiai. Tokiomis aplinkybėmis, atsižvelgiant į vartotojų įprotį šias prekes vadinti ir atpažinti pagal žodinį elementą, kuris naudojamas joms identifikuoti, ir į ypatingą fonetinio panašumo svarbą, egzistuoja galimybė supainioti šiuos du žymenis net ir tada, kai visuomenės požiūriu šios prekės pagamintos skirtingose vietose.

(žr. 30, 40, 62–64 punktus)

2. Nagrinėjant, ar egzistuoja Reglamento Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo 8 straipsnio 1 dalies b punkte minima galimybė supainioti, dviejų prekių ženklų panašumo vertinimas nereiškia, kad reikia atsižvelgti tik į vieną sudėtinio prekių ženklo elementą ir jį palyginti su kitu prekių ženklu. Atvirkščiai, lyginti reikia vertinant kiekvieno prekių ženklo visumą, tačiau tai nereiškia, kad bendro įspūdžio, kurį atitinkamos visuomenės atmintyje paliko sudėtinis prekių ženklas, negali labiau lemti vienas ar keli jo elementai. Panašumas gali būti vertinamas remiantis vien dominuojančiu elementu tik tuomet, jei visos kitos prekių ženklo sudedamosios dalys yra nereikšmingos. Taip galėtų būti tada, kai vienas elementas gali dominuoti atitinkamos visuomenės atmintyje užsifiksavusiame šio prekių ženklo vaizde, o kiti šio prekių ženklo elementai yra nežymūs bendrame jo sukurtame įspūdyje.

Vertinant dominuojantį tam tikrų vienos ar kelių sudėtinio prekių ženklo sudedamųjų dalių pobūdį reikia atsižvelgti, be kita ko, į kiekvienos iš jų vidines savybes ir palyginti jas su kitomis sudedamosiomis dalimis. Be to, papildomai galima atsižvelgti į įvairių sudėtinio prekių ženklo sudedamųjų dalių santykinę padėtį.

Kai žymenį sudaro ir vaizdiniai, ir žodiniai elementai, tai automatiškai nereiškia, kad žodinis elementas turi būti visada laikomas dominuojančiu. Sudėtinio prekių ženklo atveju vaizdinio elemento padėtis gali būti tokia pati kaip ir žodinio elemento.

Tai, kad prekių ženkluose, dėl kurių kilo ginčas, yra panašūs žodiniai elementai, neleidžia daryti išvados, kad žymenys, dėl kurių kilo ginčas, yra vizualiai panašūs. Dėl žymenų vaizdinių elementų ypatingos ir originalios konfigūracijos bendras kiekvieno žymens sudarytas įspūdis gali būti skirtingas.

(žr. 32, 35, 37, 43 punktus)

3. Vertinant Reglamento Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo 8 straipsnio 1 dalies b punkte minimą galimybę supainioti, konceptualūs skirtumai gali neutralizuoti vizualius ir fonetinius panašumus, jei bent vieno prekių ženklo reikšmė atitinkamos visuomenės atžvilgiu yra tokia aiški ir apibrėžta, kad ji gali ją iš karto įsidėmėti.

(žr. 51 punktą)

4. Visapusiškai vertinant Reglamento Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo 8 straipsnio 1 dalies b punkte galimybę supainioti, vizualiniai, fonetiniai ar konceptualūs žymenų, dėl kurių kilo ginčas, aspektai ne visada yra vienodos svarbos ir todėl reikia vertinti objektyvias aplinkybes, kuriomis prekių ženklai gali būti pateikiami rinkoje.

Žymenų, dėl kurių kilo ginčas, panašumo ar skirtumo elementų svarba gali priklausyti, be kita ko, nuo jiems būdingų požymių ar nuo prekių ar paslaugų, kurioms yra skirti prekių ženklai, prekybos sąlygų. Jei prekės, pažymėtos tam tikrais prekių ženklais, paprastai parduodamos parduotuvėse, kuriose vartotojas pats jas renkasi ir todėl iš esmės privalo kliautis prekę žyminčio prekių ženklo vaizdu, vizualinis žymens panašumas paprastai bus svarbesnis. Tačiau jeigu prekės yra parduodamos paprašant jų žodžiu, paprastai svarbesnis bus žymenų fonetinis panašumas.

Vyno sektoriuje šių prekių vartotojai yra įpratę jas vadinti ir atpažinti pagal žodinį elementą, kuris naudojamas juos identifikuojant, pavyzdžiui, baruose ar restoranuose, kuriuose vynai užsakomi žodžiu, prieš tai pažiūrėjus į jų pavadinimus valgiaraštyje. Todėl šiuo atveju ypatingą reikšmę reikia skirti fonetiniam nagrinėjamų žymenų panašumui.

(žr. 60–62 punktus)