PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMO (apeliacinių skundų kolegija)

NUTARTIS

2007 m. liepos 9 d.

Byla T‑415/06 P

Elisabeth De Smedt

prieš

Europos Bendrijų Komisiją

„Apeliacinis skundas – Viešoji tarnyba – Sutartininkai – Buvusi pagalbinė darbuotoja – Prašymas peržiūrėti priimant į darbą nustatytą lygį – Akivaizdžiai nepagrįstas apeliacinis skundas“

Dalykas: Apeliacinis skundas, pateiktas dėl 2006 m. spalio 19 d. Europos Sąjungos tarnautojų Teismo (antroji kolegija) sprendimo De Smedt prieš Komisiją (F‑59/05, Rink. VT, p. I‑A‑1‑0000 ir II‑A‑1‑0000), siekiant šio sprendimo panaikinimo.

Sprendimas: Atmesti apeliacinį skundą. Elisabeth De Smedt padengia savo ir Komisijos bylinėjimosi išlaidas. Taryba, įstojusi į bylą Komisijos pusėje, padengia savo bylinėjimosi išlaidas.

Santrauka

1. Pareigūnai – Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos – Su sutartininkais susijusios IV antraštinės dalies taikymas, nesiejamas su kiekvienai įvairių šių darbuotojų pareigų grupių atliekamo darbo rūšiai priskiriamų įgaliojimų išankstiniu aprašymu

(Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 80 straipsnio 2 ir 3 dalys ir IV antraštinė dalis; Tarybos reglamentas Nr. 723/2004)

2. Pareigūnai – Vienodas požiūris

3. Pareigūnai – Pareigūnų tarnybos nuostatai – Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos – Tarnybos nuostatų ar Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų taikymo išplėtimas pagal analogiją – Netaikymas

(Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų IV antraštinė dalis; Tarybos reglamentas Nr. 723/2004)

1. Jokia Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų ar Reglamento Nr. 723/2004, iš dalies keičiančio Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nuostata nesieja su sutartininkų įdarbinimu susijusių nuostatų taikymo su minėtų sąlygų 80 straipsnio 3 dalyje numatytu kiekvienam pareigų tipui priskiriamų įgaliojimų apibrėžimu. Iš tikrųjų, kaip aiškiai nustatyta, minėtame straipsnyje numatytą įgaliojimų apibrėžimą administracija gali patvirtinti tik remdamasi to paties straipsnio 2 dalyje įtvirtinta lentele, kurioje aprašomas sutartininkų atliekamas darbas, o šis aprašymas yra pakankamai detalus ir gali būti taikomas savarankiškai. Šis apibrėžimas neturi pažeisti 2 dalyje esančioje lentelėje nustatytų ribų, todėl jo galia savaime yra mažesnė nei lentelės. Tai, kad administracija dar nepatvirtino įgaliojimų apibrėžimo, nėra kliūtis taikyti minėtų sąlygų 80 straipsnio 2 dalį. Be to, net patvirtinus minėtą apibrėžimą juo teisėtai negalima nukrypti nuo lentelės, numatant suinteresuotajam asmeniui palankesnes taisykles.

Dėl šios priežasties įgaliojimų apibrėžimu, kaip visiškai vidaus aktu, gali būti siekiama tik palengvinti administracijai sutartininkus priskirti lygiams, kiek įmanoma detaliau aprašant įvairius jų atliekamus darbus.

(žr. 40–42 punktus)

2. Sutartininkų ir pareigūnų ar laikinųjų tarnautojų padėties skirtumų negalima ginčyti remiantis vienodo požiūrio principu. Šie objektyvūs teisiniai skirtumai, susiję su Tarnybos nuostatuose įtvirtintomis garantijomis, priskyrimu lygiams, darbo užmokesčiu ir socialinėmis lengvatomis, yra esminio pobūdžio, todėl vienodo požiūrio principas netaikomas.

Be to, negalima ginčyti Bendrijų įdarbintų įvairių kategorijų asmenų padėties skirtumų, kiek tai susiję su vienų iš šių kategorijų gaunamomis lengvatomis, kurių negauna kitos kategorijos. Kiekvienos šių darbuotojų kategorijų apibrėžimas atitinka pagrįstus Bendrijų administracijos poreikius ir jos atliekamų užduočių pobūdį.

(žr. 54 ir 55 punktus)

Nuoroda: 1983 m. spalio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Celant ir kt. prieš Komisiją, 118/82–123/82, Rink. p. 2995, 22 punktas; 1988 m. balandžio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo Sperber prieš Teisingumo Teismą, 37/87, Rink. p. 1943, 8 ir 9 punktai; 2001 m. sausio 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Gevaert prieš Komisiją, C‑389/98 P, Rink. p. I‑65, 54 punktas; 1994 m. kovo 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo La Pietra prieš Komisiją, T‑100/92, Rink. VT p. I‑A‑83 ir II‑275, 55 punktas; 1997 m. balandžio 16 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Kuchlenz‑Winter prieš Komisiją, T‑66/95, Rink. p. II‑637, 55 punktas; 1998 m. liepos 21 d. Pirmosios instancijos teimo sprendimo Mellett prieš Teisingumo Teismą, T‑66/96 ir T‑221/97, Rink. VT p. I‑A‑449 ir II‑1305, 129 punktas.

3. Tarnybos nuostatų taisyklėse, kurių vienintelė užduotis yra reglamentuoti institucijų ir pareigūnų teisinius santykius, nustatant jų tarpusavio teises ir pareigas, vartojama tiksli terminologija, kurios išplėtimas pagal analogiją aiškiai nenumatytiems atvejams negalimas. Tas pats galioja ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygoms.

Kalbant apie Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų IV antraštinę dalį, susijusią su nauja sutartininkų kategorija, niekas neleidžia daryti išvados dėl su suinteresuotųjų asmenų priskyrimu lygiams ir darbo užmokesčiu susijusios spragos, kurią būtų galima užpildyti pritaikius pareigūnams ar laikiniesiems tarnautojams galiojančias taisykles. Atvirkščiai, sukurdama šią naują kategoriją Taryba pasinaudojo turima laisve bet kuriuo metu daryti Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų pakeitimus, jos manymu, atitinkančius tarnybos interesą, bei ateičiai nustatyti suinteresuotiems tarnautojams mažiau palankias nuostatas.

(žr. 57 ir 58 punktus)

Nuoroda: 1971 m. kovo 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Bernardi prieš Parlamentą, 48/70, Rink. p. 175, 11 ir 12 punktai; 1985 m. birželio 20 d. Teisingumo Teismo sprendimo Klein prieš Komisiją, 123/84, Rink. p. 1907, 23 punktas; 1998 m. rugsėjo 30 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Ryan prieš Audito rūmus, T‑121/97, Rink. p. II‑3885, 98 ir 104 punktai; 1999 m. liepos 19 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Mammarella prieš Komisiją, T‑74/98, Rink. VT p. I‑A‑151 ir II‑797, 38 punktas.