Byla C‑73/07

Tietosuojavaltuutettu

prieš

Satakunnan Markkinapörssi Oy ir Satamedia Oy

(Korkein hallinto-oikeus prašymas priimti prejudicinį sprendimą)

„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Prašymas įstoti į bylą – Nepriimtinumas“

Nutarties santrauka

Procesas – Įstojimas į bylą – Prejudicinio sprendimo priėmimo procedūra

(EB 234 straipsnis; Teisingumo Teismo statuto 23 ir 40 straipsniai)

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno prašymas įstoti į pagal EB 234 straipsnį pradėtą bylą yra nepriimtinas. Iš tiesų teisę įstoti į Teisingumo Teismo nagrinėjamą bylą reglamentuoja Teisingumo Teismo statuto 40 straipsnis, kuris šią teisę pripažįsta fiziniams arba juridiniams asmenims, pagrindžiantiems savo suinteresuotumą Teismo nagrinėjamos bylos baigtimi. Šis straipsnis taip pat numato, kad prašyme įstoti į bylą nurodomi paaiškinimai gali būti pateikiami tik vienos iš šalių reikalavimams paremti. Vadinasi, jis taikomas Teisingumo Teisme vykstantiems teisminiams procesams, per kuriuos siekiama išspręsti ginčą. Tačiau EB 234 straipsnio pagrindu nepradedamas teisminis procesas, per kurį siekiama išspręsti ginčą; šis straipsnis įtvirtina procedūrą, skirtą sudaryti galimybes nacionaliniams teismams prašyti Bendrijos nuostatų, kurias jie taikys savo nagrinėjamuose ginčuose, išaiškinimo, kad būtų užtikrintas vienodas Bendrijos teisės aiškinimas bendradarbiaujant Teisingumo Teismui ir nacionaliniams teismams. Iš to išplaukia, kad negalima įstoti į prejudicinio sprendimo priėmimo procedūrą.

Beje, kadangi Priežiūros pareigūnas nėra aiškiai įvardytas Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnyje ir pagrindinėje byloje jis neturi „bylos šalies“ statuso šio straipsnio, kuris reglamentuoja dalyvavimą procese EB 234 straipsnyje numatytais atvejais, prasme, jis neturi teisės Teisingumo Teismui pateikti pastabų dėl prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo užduotų prejudicinių klausimų.

(žr. 8–13 punktus)

TEISINGUMO TEISMO PIRMININKO NUTARTIS

2007 m. rugsėjo 12 d.( )

„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Prašymas įstoti į bylą – Nepriimtinumas“

Byloje C‑73/07

dėl Korkein hallinto-oikeus (Suomija) 2007 m. vasario 8 d. Sprendimu, kurį Teisingumo Teismas gavo 2007 m. vasario 12 d., pagal EB 234 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje

Tietosuojavaltuutettu

prieš

Satakunnan Markkinapörssi Oy ir Satamedia Oy,

TEISINGUMO TEISMO PIRMININKAS,

atsižvelgęs į teisėjo pranešėjo E. Levits pasiūlymą,

susipažinęs su generalinės advokatės J. Kokott nuomone,

priima šią

Nutartį

1 2007 m. birželio 7 d. pareiškimu Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (toliau – Priežiūros pareigūnas) paprašė leisti įstoti į šią bylą, kad galėtų pateikti pastabas dėl Korkein hallinto-oikeus pateiktų prejudicinių klausimų.

2 Šis prašymas buvo pateiktas remiantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (JO L 8, p. 1) 47 straipsnio 1 dalies i punktu.

3 Grįsdamas savo prašymą, Priežiūros pareigūnas tvirtina, kad ankstesnėse nutartyse Teisingumo Teismas pripažino Priežiūros pareigūno teisę įstoti į šio Teismo nagrinėjamas bylas. Šiuo atžvilgiu jis daro nuorodą į 2005 m. kovo 17 d. Nutartis Parlamentas prieš Tarybą (C‑317/04, Rink. p. I‑2457) ir Parlamentas prieš Komisiją (C‑318/04, Rink. p. I‑2467).

4 Šiose bylose Teisingumo Teismas leido Priežiūros pareigūnui įstoti į bylą, nors pastarojo nėra EB 7 straipsnio 1 dalyje pateiktame sąraše ir ši teisė negali būti pagrįsta nei šia nuostata, nei Teisingumo Teismo statuto 40 straipsniu. Teisingumo Teismas manė, kad Reglamento Nr. 45/2001 47 straipsnio 1 dalies i punktas yra pakankamas teisinis pagrindas.

5 Taip pat iš šių nutarčių matyti, kad Priežiūros pareigūno teisei įstoti į bylą taikomos ribos, išplaukiančios iš jam paskirtos užduoties. Kaip nurodo Reglamento Nr. 45/2001 47 straipsnio 2 dalis, ši užduotis – tai konsultuoti Bendrijos institucijas, įstaigas bei duomenų subjektus visais su asmens duomenų tvarkymu susijusiais klausimais.

6 Šioje byloje Teisingumo Teismui pateikti klausimai susiję su 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (JO L 281, p. 31) 3 straipsnio 1 dalies, 9 ir 17 straipsnių išaiškinimu. Pagal šios direktyvos 1 straipsnį ja siekiama, jog valstybės narės saugotų fizinių asmenų pagrindines teises ir laisves, ypač jų privatumo teisę tvarkant asmens duomenis.

7 Priežiūros pareigūno teigimu, prašymo pateikti prejudicinį sprendimą dalykas neviršija jam paskirtos užduoties ribų.

8 Dėl Priežiūros pareigūno prašymo įstoti į šią bylą reikia priminti, kad teisę įstoti į Teisingumo Teismo nagrinėjamą bylą reglamentuoja Teisingumo Teismo statuto 40 straipsnis, kuris šią teisę pripažįsta fiziniams arba juridiniams asmenims, pagrindžiantiems savo suinteresuotumą Teismo nagrinėjamos bylos baigtimi. Šis straipsnis taip pat numato, kad prašyme įstoti į bylą nurodomi paaiškinimai gali būti pateikiami tik vienos iš šalių reikalavimams paremti. Vadinasi, jis taikomas Teisingumo Teisme vykstantiems teisminiams procesams, per kuriuos siekiama išspręsti ginčą (žr. Teisingumo Teismo pirmininko 2004 m. kovo 30 d. Nutarties, ABNA ir kt., C‑453/03, Rink. p. I‑0000, 14 punktą; 2004 m. gegužės 25 d. Nutarties Parking Brixen, C‑458/03, Rink. p. I‑0000, 5 punktą bei 2006 m. birželio 9 d. Nutarties Ordre des barreaux francophones et germanophone ir kt. (Prancūzijos advokatūrų prašymas), C‑305/05, Rink. p. I‑0000, 7 punktą).

9 EB 234 straipsnio, pagal kurį buvo pradėta ši byla, pagrindu nepradedamas teisminis procesas, per kurį siekiama išspręsti ginčą; šis straipsnis įtvirtina procedūrą, skirtą sudaryti galimybes nacionaliniams teismams prašyti Bendrijos nuostatų, kurias jie taikys savo nagrinėjamuose ginčuose, išaiškinimo, kad būtų užtikrintas vienodas Bendrijos teisės aiškinimas bendradarbiaujant Teisingumo Teismui ir nacionaliniams teismams (šiuo klausimu žr. 1973 m. kovo 1 d. Sprendimo Bollmann, 62/72, Rink. p. 269, 4 punktą; 2006 m. gegužės 2 d. Teisingumo Teismo pirmininko nutarties SGAE, C‑306/05, Rink. p. I‑0000, 4 punktą ir minėtos nutarties Ordre des barreaux francophones et germanophoneir kt. 8 punktą).

10 Iš to išplaukia, kad negalima įstoti į prejudicinio sprendimo priėmimo procedūrą (žr. 1964 m. birželio 3 d. Teisingumo Teismo pirmininko nutartį Costa, 6/64, Rink. p. 1194 ir minėtos nutarties Ordre des barreaux francophones et germanophone ir kt. 9 punktą).

11 Dalyvavimą procese EB 234 straipsnyje numatytais atvejais reglamentuoja Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnis, kuris teisę pateikti Teismui pareiškimus ar rašytines pastabas numato tik bylos šalims, valstybėms narėms, Europos Bendrijų Komisijai ir tam tikrais atvejais Europos Sąjungos Tarybai, Europos Parlamentui, Europos centriniam bankui, valstybėms, kurios nėra narės, tačiau yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys, ELPA priežiūros institucijai bei trečiosioms valstybėms. Šioje nuostatoje vartojama sąvoka „bylos šalys“ apima tik asmenis, kurie turi tokį statusą nacionalinio teismo nagrinėjamoje byloje (šiuo klausimu žr. minėto sprendimo Bollmann 4 punktą; minėtos Teisingumo Teismo pirmininko nutarties SGAE 5 punktą).

12 Kadangi Priežiūros pareigūnas nėra aiškiai įvardytas Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnyje ir pagrindinėje byloje jis neturi „bylos šalies“ statuso šio straipsnio prasme, jis neturi teisės Teisingumo Teismui pateikti pastabų dėl prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo užduotų prejudicinių klausimų.

13 Kadangi prašymo negalima priimti nei pagal Teisingumo Teismo statuto 40 straipsnį, nei pagal jo 23 straipsnį, jis turi būti atmestas kaip nepriimtinas.

Dėl bylinėjimosi išlaidų

14 Nereikia priimti sprendimo dėl bylinėjimosi išlaidų, nes jų nėra.

Remdamasis šiais motyvais,

TEISINGUMO TEISMO PIRMININKAS

nutaria:

1. Atmesti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno prašymą įstoti į bylą kaip nepriimtiną.

2. Nereikia priimti sprendimo dėl bylinėjimosi išlaidų.

Parašai.