ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kadangi Reglamento Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo 2 straipsnio h punkte nenustatyta jokios sąlygos dėl asmens sutikimo tvarkyti asmens duomenis formos, peticijos pateikimas Europos Parlamentui gali būti laikomas duomenų subjekto sutikimu.

Iš tiesų protingai pastabus peticijos teikėjas, atidžiai perskaitęs Parlamento interneto svetainėje pateiktą informaciją apie peticijos paskelbimą, galėjo įvertinti savo prašymo reikšmę ir pasekmes. Kalbant apie peticiją, paduotą dėl to, kad Sąjungos institucija peticiją pateikusio Sąjungos pareigūno karjeros tikslais tinkamai neatsižvelgė į jo ir jo sūnaus sveikatos būklę, pažymėtina, jog šis sutikimas yra konkretus, nes Parlamentas informavo peticijos teikėją, šiam pateikiant peticiją, kad jo skundas bus prieinamas internetu, ir jog peticijos teikėjas davė aiškų sutikimą, kai pažymėjo formos langelius, susijusius su viešu tvarkymu ir įtraukimu į internetu prieinamą registrą, ir jo sutikimas neturi būti netiesiogiai nustatytas iš kokio nors veiksmo. Tokiomis aplinkybėmis reikia pripažinti, kad peticijos teikėjas davė aiškų sutikimą atskleisti neskelbtiną informaciją apie jo sveikatą, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 45/2001 10 straipsnio 2 dalies a punktą. Šie argumentai mutatis mutandis taikomi kitų asmens duomenų nei peticijos teikėjo neskelbtini asmens duomenys tvarkymui.

Be to, kalbant apie Reglamento Nr. 45/2001 10 straipsnio 1 dalyje nenurodytus asmens duomenis, kaip antai susijusius su peticijos teikėjo karjera, pažymėtina, kad jie tvarkomi šio reglamento 5 straipsnyje numatyta tvarka. Pagal šio reglamento 5 straipsnio d punktą duomenys gali būti tvarkomi, be kita ko, kai duomenų subjektas davė nedviprasmišką sutikimą. Kitaip tariant, duomenys gali būti tvarkomi, kai duomenų subjektas davė tvirtą ir neabejotiną sutikimą. Šiuo klausimu reikia pažymėti, jog, nors Reglamento Nr. 45/2001 10 straipsnio 2 dalies a punkte reikalaujama, kad sutikimas būtų aiškus, pagal šio reglamento 5 straipsnio d dalį sutikimas turi būti duotas nedviprasmiškai. Atsižvelgiant į neskelbtinų asmens duomenų pobūdį logiška manyti, kad sutikimui pagal Reglamento Nr. 45/2001 5 straipsnio d dalį taikomos sąlygos negali būti griežtesnės už numatytas minėto reglamento 10 straipsnio 2 dalies a punkte.

(žr. 59, 70, 74, 76–79 punktus)
Sujungtos bylos T‑492/13 ir T‑493/13

(ištraukų skelbimas)

Schmidt Spiele GmbH

prieš

Vidaus rinkos derinimo tarnybą

(prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) (VRDT)

„Bendrijos prekių ženklas — Vaizdinių Bendrijos prekių ženklų, vaizduojančių stalo žaidimų lentas, paraiškos — Absoliutūs atmetimo pagrindai — Nepakankamas skiriamasis požymis — Reglamento (EB) Nr. 207/2009 7 straipsnio 1 dalies b punktas ir 7 straipsnio 3 dalis“

Santrauka – 2015 m. kovo 3 d. Bendrojo Teismo (pirmoji kolegija) sprendimas

Procesas – Žodinė proceso dalis – Prašymo surengti teismo posėdį žodinio proceso tvarka pateikimas – Momentas ir terminas

(Bendrojo Teismo procedūros reglamento 135 straipsnio 1–3 dalys ir 135a straipsnis)

Pagal Bendrojo Teismo procedūros reglamento 135a straipsnį, pateikus pareiškimus, nurodytus 135 straipsnio 1 dalyje ir tam tikrais atvejais 135 straipsnio 2 ir 3 dalyse, Bendrasis Teismas, vadovaudamasis teisėjo pranešėjo pranešimu ir išklausęs šalis, gali nuspręsti priimti sprendimą dėl ieškinio be žodinės proceso dalies, išskyrus atvejus, kai viena iš šalių pateikia prašymą, kuriame išdėstomi motyvai, dėl kurių ji pageidauja būti išklausyta. Šis prašymas pateikiamas per mėnesį nuo tada, kai šaliai buvo pranešta apie rašytinės proceso dalies pabaigą.

Ieškinyje išdėstytas prašymas yra pateiktas per anksti pagal Procedūros reglamento 135a straipsnio nuostatas, todėl į jį negali būti atsižvelgta. Iš tikrųjų, iš minėto straipsnio formuluotės ir struktūros matyti, kad prašymai surengti teismo posėdį gali būti pateikti ir Bendrasis Teismas gali įvertinti tokio posėdžio tikslingumą tik tada, kai pasibaigia rašytinė proceso dalis, o šalys ir Bendrasis Teismas turi visą bylos medžiagą ir visų šalių argumentus, kad nuspręstų dėl tokio tikslingumo. Be kita ko, proceso ekonomiškumo priežastys negali pateisinti prašymo surengti teismo posėdį žodinio proceso tvarka pateikimo iki pranešimo apie rašytinės proceso dalies pabaigą, nes bet kuriuo atveju pagal Procedūros reglamento 135a straipsnį Bendrasis Teismas gali, pasibaigus rašytinei proceso daliai, nuspręsti priimti sprendimą be žodinės proceso dalies tik po to, kai šalims suteikiama galimybė pasinaudoti šia nuostata.

(žr. 8–10 punktus)
38

Toliau Komisija tvirtina, kad, pirma, 2011 m. gruodžio 19 d. rašte ieškovė aiškiai pareiškė sutikimą dėl to, kad ji vienintelė bus laikoma atsakinga už baudos, kuri jai gali būti skirta už laikotarpį nuo 1998 m. sausio 28 d. iki gruodžio 31 d., sumokėjimą, be to, nurodė suinteresuotumą, kad 2008 m. sprendimą iš dalies pakeičiantis sprendimas būtų kuo greičiau priimtas, ir, antra, per administracinę procedūrą, susijusią su ginčijamu sprendimu, ieškovė nesirėmė Reglamento Nr. 1/2003 25 straipsnio 1 dalies b punkto pažeidimu. Todėl dabar ieškovė negali pagrįstai remtis suinteresuotumu dėl iš dalies pakeičiančio sprendimo panaikinimo.
151

Iš tiesų pažymėtina, kad, kaip teigia Komisija, klausimas dėl teiginių, kuriems taikomi Reglamento Nr. 1924/2006 13 ir 14 straipsniai, mokslinio pagrindimo, aptartas 2007 m. gruodžio 14 d. Komisijos priimtame dokumente „Guidance on the implementation of regulation no 1924/2006 on nutrition and health claims made on foods – Conclusions of the standing committee on the food chain and animal health“ (Reglamento Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą įgyvendinimo gairės – Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto išvados), skelbiamame jos interneto puslapyje. Konkrečiai kalbant, iš šio dokumento III.2.3 punkto „Priskyrimo prie 13 ar 14 straipsnio poveikis“ aiškiai matyti, kad teiginių priskyrimas prie šių nuostatų neturėjo įtakos mokslinio pagrindimo lygiui, reikalaujamam, kad būtų leista tuos teiginius vartoti.
62

Trečia, nors „EU Pilot“ procedūra ne visais atžvilgiais lygiavertė įsipareigojimų neįvykdymo procedūrai, vis dėlto pirmoji procedūra gali lemti antrąją procedūrą, nes, baigusi pirmąją procedūrą, Komisija gali oficialiai pradėti pažeidimo tyrimą, išsiųsdama oficialų įspėjimą, ir galbūt kreiptis į Teisingumo Teismą, kad šis konstatuotų įsipareigojimų neįvykdymą, kuriuo Komisija kaltina atitinkamą valstybę narę. Šiomis aplinkybėmis dokumentų atskleidimas per „EU Pilot“ procedūrą galėtų pakenkti paskesniam etapui, t. y. įsipareigojimų neįvykdymo procedūrai. Be to, jeigu Komisija privalėtų leisti susipažinti su valstybių narių pateikta neskelbtina informacija ir per „EU Pilot“ procedūrą atskleisti jų gynybos argumentus, gali būti, kad valstybės narės iš pradžių vengtų ją pateikti. Jeigu Teismo praktikoje pripažinta, kad būtina išlaikyti konfidencialumą ikiteisminiame įsipareigojimų neįvykdymo procedūros etape, tas pats konfidencialumas a fortiori pateisinamas ir per „EU Pilot“ procedūrą, kurios vienintelis tikslas – išvengti pažeidimo procedūros, kuri reikštų ilgesnį ir sudėtingesnį nagrinėjimą, taip pat galbūt ieškinį dėl įsipareigojimų neįvykdymo.
SESV 296 straipsnyje reikalaujami motyvai turi atitikti nagrinėjamo akto pobūdį ir parodyti aiškią ir vienareikšmę aktą priėmusios institucijos argumentaciją, kad suinteresuotieji asmenys galėtų suprasti, kuo pagrįsta priimta priemonė, o kompetentingas teismas – vykdyti kontrolę. Nereikalaujama, kad motyvai apimtų visas faktines ir teisines aplinkybes, nes klausimas, ar akto motyvai atitinka SESV 296 straipsnio reikalavimus, turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant ne tik į jų formuluotę, bet ir aplinkybes bei atitinkamą sritį reglamentuojančių teisės normų visumą. Juo labiau taip yra tuo atveju, kai valstybės narės aktyviai dalyvauja ginčijamo akto priėmimo procese ir dėl to žino šio akto priėmimo priežastis. Reglamento atveju motyvai gali apsiriboti, pirma, jo priėmimą lėmusios bendros situacijos ir, antra, juo siekiamų bendrų tikslų nurodymu. Be to, jei iš bendro pobūdžio akto galima nustatyti institucijos siekiamo tikslo esmę, reikalavimas nurodyti konkrečius skirtingų naudojamų techninių sprendimų motyvus būtų perteklinis.

Reglamentu Nr. 302/2012 padaryti Reglamento Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Reglamento Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės, daliniai pakeitimai, kuriais ribojamas vaisių ir daržovių gamintojų grupėms teikiamos pagalbos finansavimas iš Europos Sąjungos lėšų, tenkina šias sąlygas. Motyvai, dėl kurių šie pakeitimai padaryti, pateikti minėto Reglamento Nr. 302/2012 5 ir 6 konstatuojamosiose dalyse.

(žr. 32–36 punktus)
28

Be to, motyvai turi būti logiški, be tarpusavio prieštaravimų, kurie trukdytų gerai suprasti šio akto priėmimo priežastis (šiuo klausimu žr. 2008 m. liepos 10 d. Sprendimo Bertelsmann ir Sony Corporation of America / Impala, C‑413/06 P, Rink., EU:C:2008:392, 169 punktą ir 2011 m. rugsėjo 29 d. Sprendimo Elf Aquitaine / Komisija, C‑521/09 P, Rink., EU:C:2011:620, 151 punktą).
35

Ieškovė patvirtina, kad žymenys, dėl kurių kilo ginčas, nėra vizualiai arba fonetiškai panašūs, tačiau ginčija konceptualų jų panašumą, kurį ginčijamame sprendime konstatavo Apeliacinė taryba. Pasak ieškovės, net mažiausiai pastabus ar informuotas asmuo prašomą įregistruoti prekių ženklą suvoktų kaip anglišką, o ankstesnį prekių ženklą – kaip prancūzišką. Šis esminis skirtumas užtikrina, kad jokiomis aplinkybėmis vienas prekių ženklas niekuomet negalėtų būti supainiotas su kitu. Be to, žymenys, dėl kurių kilo ginčas, nėra nei vienas kito transliteracija, nei tikslus vertimas. Visų pirma, anglų kalbos žodis „balls“ pavartotas daugiskaita ir leidžia manyti, kad yra daug kamuolių, o prancūzų kalbos žodis „ballon“ pavartotas vienaskaita ir reiškia, kad yra vienas kamuolys. Be to, prancūzų kalbos žodis „ballon“, kuris taip pat gali reikšti ir „dirigeable“ (oro balioną), nėra visiškas angliško žodžio „ball“ atitikmuo ir žymenys nėra tapatūs. Galiausiai ankstesnis prekių ženklas BALLON D’OR į anglų kalbą galėtų būti verčiamas „balloon of gold“ arba „ball of gold“, o ne „golden ball“.
3

1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115, p. 3; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 4 sk., 2 t., p. 317), 5 straipsnyje numatyta: „1. Išskyrus šio straipsnio 2 dalyje nurodytus išteklius, visi atitinkamus leidžiamus iškrauti į krantą kiekius viršijantys iškrovimai turi būti išskaičiuojami iš kitų metų to paties ištekliaus kvotų. 2. Jeigu tai yra 2 straipsnio trečioje įtraukoje nurodyti ištekliai ir jeigu tų išteklių sužvejojama daugiau už leidžiamus iškrovimus į krantą, iš atitinkamos kitų metų kvotos pagal toliau pateiktą lentelę atliekami išskaitymai: Sugauto per didelio išteklių kiekio ir leidžiamų iškrovimų į krantą santykis Išskaitoma Pirmą kartą – 10 % Per didelis sugautas kiekis × 1,00 Antrą kartą – 10 %, tačiau ne daugiau kaip 20 % (iš viso) Per didelis sugautas kiekis × 1,10 Antrą kartą – 20 %, tačiau ne daugiau kaip 40 % (iš viso) Per didelis sugautas kiekis × 1,20 Kiekvieną kitą kartą, kai sugaunamas 40 % per didelis kiekis Per didelis sugautas kiekis × 1,40 Tačiau visais atvejais dėl per didelio sugautų žuvų kiekio, jeigu buvo nustatyti 100 tonų arba mažesni leidžiami iškrovimai į krantą, išskaičiuojamas kiekis – tai per didelio sugauto kiekio ir 1,00 sandauga. Leidžiamus iškrovimus į krantą viršijančio kiekio 3 % papildomas dydis turi būti išskaičiuojamas kiekvienais metais, jeigu, palyginti su tų metų leidžiamais iškrovimais, buvo sugauta daugiau kaip 10 % žuvies.“
Komisija sprendime atlikti patikrinimą taip pat privalo aprašyti esminius įtariamo pažeidimo požymius, nurodyti numanomą atitinkamą rinką ir įtariamų konkurencijos apribojimų pobūdį, pateikti paaiškinimus dėl to, kaip įmonė, kurioje numatomas patikrinimas, veikiausiai dalyvavo darant pažeidimą, ir dėl Sąjungos tyrėjams suteiktų įgaliojimų.

Reglamento Nr. 1/2003 20 straipsnio 4 dalyje apibrėžiami esminiai elementai, kurie turi būti išdėstyti sprendime atlikti patikrinimą, įpareigojant Komisiją nurodyti patikrinimo objektą ir tikslą, paskirti jo pradžios datą ir nurodyti nuobaudas, numatytas šio reglamento 23 ir 24 straipsniuose, taip pat galimybę skųsti tokį sprendimą Sąjungos teisme. Komisijai keliamas reikalavimas nurodyti patikrinimo objektą ir tikslą faktiškai sudaro pagrindinę atitinkamų įmonių teisės į gynybą garantiją, todėl pareigos motyvuoti sprendimus atlikti patikrinimą apimtis negali būti ribojama dėl tyrimo efektyvumo priežasčių. Šiuo atžvilgiu, nors tiesa, kad Komisija neprivalo pranešti tokio sprendimo adresatui visos informacijos, kurią turi apie preziumuojamus pažeidimus, tiksliai apibrėžti atitinkamos rinkos, pateikti tikslaus teisinio šių pažeidimų kvalifikavimo ar nurodyti laikotarpio, per kurį šie pažeidimai buvo padaryti, ji vis dėlto privalo kuo tiksliau įvardyti įtarimus, kuriuos ketina patikrinti, t. y. nurodyti, ko ieškoma, ir aplinkybes, su kuriomis turi būti susijęs patikrinimas.

Atlikdama patikrinimus Komisija gali labai nuodugniai tikrinti, kas yra tam tikruose kabinetuose arba segtuvuose, net jei nėra jokių konkrečių duomenų, kad juose yra su tyrimo objektu susijusios informacijos, kai to reikalauja aplinkybės. Iš tikrųjų, jei būtų tik patenkama į patalpas arba nagrinėjami vien segtuvai, aiškiai susiję su tyrimo objektu, ji galbūt nebūtų galėjusi surasti kai kurių svarbių įrodymų. Tokius įrodymus būtų galima, pavyzdžiui, nuslėpti arba neteisingai pateikti. Be to, ryšys su tyrimo objektu nebūtinai yra iš karto lengvai nustatomas ir gali būti, kad tik išsamus nagrinėjimas galėtų leisti jį nustatyti.

(žr. 86–90, 92–94, 139, 140 punktus)
67

Taigi, remiantis iš dalies išslaptintos redakcijos 2009 m. OPLAN 5.3 punkto antra pastraipa, kaip ji buvo patvirtinta Tarybos, taikydamas proceso organizavimo priemonę „misijos vadovas turi galutinius įgaliojimus skirti personalą ir bendrai atsako už jų paskyrimą“. To paties punkto trečioje pastraipoje numatyti kriterijai, kurie taikomi norint užimti pareigas ESPM, tarp jų nurodyti ir šios misijos poreikiai. Be to, ESPM vadovo kompetencija, kiek tai susiję su misijos personalo paskyrimu, taip pat išplaukia iš OPLAN priedo M „Personalo administravimas“, kuriame šiuo klausimu išsamiai nurodytos tarnybos misijoje sąlygos ir misijos vadovo kompetencija, pabrėžiant, kad „misijos vadovas turi galutinius įgaliojimus skirti personalą ir bendrą atsakomybę jį paskirti – abiem atvejais tiek tarptautiniu, tiek vietos lygiu“. Be to, OPLAN D priedo „Standartinės veiklos procedūros“ 2 punkto trečioje pastraipoje, kuri susijusi su paskyrimu, nurodyta, kad „už sprendimus dėl paskyrimo ir (arba) perkėlimo misijoje atsako misijos vadovas“.
97

Sprendimai, kuriuos nurodė Taryba, yra 2001 m. kovo 29 d.Secretary of State for the Home Departement (vidaus reikalų ministerija, Jungtinė Karalystė) sprendimas ir Jungtinių Valstijų vyriausybės sprendimai, priimti taikant US Immigration and Nationality Act (Jungtinių Valstijų imigracijos ir pilietybės įstatymas, toliau – INA) 219 straipsnį ir Vykdomąjį įsaką 13224.
(653)

Pirma, jau 1995–1996 m., t. y. gerokai iki datos, kurią Komisija laiko Austria Draht dalyvavimo darant pažeidimą atskaitos tašku (1997 m. balandžio 15 d.), ši dalyvavo „Ciuricho klubo“ susitikimuose, per kuriuos, be kita ko, buvo tariamasi dėl galimybės Europoje sudaryti naują susitarimą dėl kvotų. Maža to, per 1997 m. gruodžio 16 d. įvykusį „Italijos klubo“ susitikimą buvo paminėta, kad Austria Draht„nėra šio „(Europos) klubo“ narė, bet norėtų ir toliau būti informuojama“. Per vėlesnius „Italijos klubo“ susitikimus, per kuriuos [G.] atstovavo Austria Draht, dalyvėms buvo pranešta apie „Europos klubo“ pasitarimus ir susitarimus <…> Be to, Austria Draht pripažįsta, kad dalyvavo keliuose „Europos klubo“ susitikimuose <…>, per kuriuos, pavyzdžiui, 2000 m. vasario 28 d. susitikime, buvo aptariami prekių kiekiai ir kainos. Per 2001 m. rugsėjo 27 d. susitikimą Austria Draht buvo pasiūlyta prisijungti prie išplėsto „Europos klubo“. Keli įrodymai leidžia manyti, kad paneuropinės plėtros laikotarpiu <…> Austria Draht dalyvavo pasitarimuose dėl kvotų ir klientų tam tikrose šalyse pasidalijimo ir tarpininkaujant [G.] dalyvavo bent šešiuose susitikimuose, skirtuose „Europos klubo“ plėtrai, įskaitant 2001 m. lapkričio 6 d. susitikimą, per kurį [G.] kartu su [A.] (Itas) ir [C.] (CB) buvo įvardytas kaip vienas iš kandidatų į nacionalinius koordinatorius Italijoje.
43

Ieškovė iš esmės atsikerta, kad remiantis ieškinyje nurodytomis faktinėmis aplinkybėmis reikia daryti išvadą, kad ginčijamas sprendimas turi būti panaikintas. Be to, dublike ji patikslina, kad panaikinimas išplaukia iš to, kad ji nedalyvavo darant konstatuotą pažeidimą, nes, kaip ginčijamo sprendimo 873 konstatuojamojoje dalyje nusprendė Komisija, nežinojo apie to pažeidimo geografinę apimtį, t. y. šešias valstybes nares.
10

Konkrečiai kalbant, reikia nurodyti, kad dėl pagrindo, susijusio su Reglamento Nr. 207/2009 53 straipsnio 1 dalies c punktu (žr. šio sprendimo 6 punkto trečią įtrauką), Apeliacinė taryba nusprendė, jog įstojusi į bylą šalis įrodė, kad žodį „Fagumit“ nuo 1997 m. birželio 1 d. vartojo tarptautinėje prekyboje, kai vykdė eksportą visų pirma į Vokietiją pagal su ieškovės valdoma bendrove Adamex Handels- u. Transportgesellschaft mbH sudarytą distribucijos sutartį. Šis žymuo Vokietijoje saugomas pagal Markengesetz (Vokietijos prekių ženklų įstatymas) 5 straipsnio 2 dalį. Dėl pagrindo, susijusio su Reglamento Nr. 207/2009 53 straipsnio 1 dalies b punkto pažeidimu (žr. šio sprendimo 6 punkto antrą įtrauką), Apeliacinė taryba visų pirma nusprendė, kad šio sprendimo 3 punkte nurodytas ginčijamas prekių ženklas yra dominuojantis lenkiško prekių ženklo, kuriuo grindžiamas prašymas pripažinti registraciją negaliojančia, elementas, o šio sprendimo 2 punkte nurodytame ginčijamame prekių ženkle jis iš esmės pakartojamas. Be to, kadangi Reglamento Nr. 207/2009 8 straipsnio 3 dalyje vartojami žodžiai „atstovas ar patikėtinis“ taip pat apima atstovo, patikėtinio ar distributoriaus valdytoją ir kadangi 1998 m. balandžio 10 d. dokumento negalima aiškinti kaip suteikiančio ieškovei teisę įregistruoti ginčijamus prekių ženklus, Apeliacinė taryba padarė išvadą, kad šis pagrindas taip pat pagrįstas. Dėl pagrindo, susijusio su Reglamento Nr. 207/2009 52 straipsnio 1 dalies b punktu, Apeliacinė taryba pabrėžė, kad pagal minėtą distribucijos sutartį ieškovė turėjo užtikrinti įstojusios į bylą šalies komercinių interesų apsaugą ir kad šiam tikslui buvo pakenkta pateikus Bendrijos prekių ženklų paraiškas, o remiantis minėtu 1998 m. balandžio 10 d. dokumentu negali būti nustatyta, kad teikdama nagrinėjamas paraiškas ieškovė buvo sąžininga. Be to, atsižvelgiant į tai, jog nėra jokių kitų aplinkybių, patvirtinančių, kad įstojusi į bylą šalis atsisakė žymeniu „Fagumit“ jai suteikiamų teisių, arba kad įstojusi į bylą šalis buvo sąžininga, šis pagrindas buvo taip pat pripažintas pagrįstas.
Konkurencijos srityje pranešime apie atleidimą nuo baudų ir baudų sumažinimą kartelių atveju Komisija apibrėžė sąlygas, kuriomis įmonėms, bendradarbiaujančioms su ja atliekant tyrimą dėl kartelio, gali būti neskiriama arba sumažinama bauda, kuri joms būtų paskirta kitu atveju.

Šiai logikai būdinga tai, kad pranešimu dėl bendradarbiavimo siekiama karteliuose sukurti nesaugumo klimatą ir taip paskatinti juos išduoti Komisijai. Šis nesaugumas kyla būtent dėl to, kad kartelio dalyviai žino, kad tik vienam iš jų galės būti pritaikytas atleidimas nuo baudos išdavus kitus kartelio dalyvius, kuriems dėl tos priežasties kyla pavojus, jog bus skirtos baudos. Pagal šią sistemą ir remiantis ta pačia logika, greičiausiai suskubusioms bendradarbiauti įmonėms gali būti taikomas didesnis baudų, kurios kitu atveju joms būtų skirtos, sumažinimas, nei ne taip greitai pradėjusioms bendradarbiauti įmonėms taikomas sumažinimas. Taigi, chronologinė tvarka ir kartelio narių bendradarbiavimo greitumas yra pagrindiniai pranešime dėl bendradarbiavimo nustatytos sistemos elementai.

Taigi, nors Komisija privalo nurodyti priežastis, dėl kurių mano, kad įmonių vykdant pranešimą dėl bendradarbiavimo pateikti įrodymai pateisina arba ne skirtos baudos sumažinimą, būtent įmonės, ginčijančios Komisijos sprendimą šiuo klausimu, turi įrodyti, kad ši institucija, neturėdama šių įmonių savanoriškai pateiktos informacijos, nebūtų galėjusi įrodyti pažeidimo esmės ir priimti sprendimo dėl baudų skyrimo. Atsižvelgiant į baudos sumažinimo priežastis, Komisija negali nekreipti dėmesio į pateiktos informacijos naudingumą, kuris neišvengiamai priklauso nuo jau turimų įrodymų.

Jei bendradarbiaudama įmonė tik patvirtina tam tikrą kitos bendradarbiaujančios įmonės pateiktą informaciją ir tai padaro ne taip aiškiai ir tiksliai, šios įmonės bendradarbiavimas, nors tam tikru požiūriu Komisijai ir naudingas, negali būti vertinamas kaip prilygintinas pirmosios įmonės, kuri pateikė šią informaciją, bendradarbiavimui. Pareiškimas, kuris tik tam tikra dalimi patvirtina Komisijos jau turimą pareiškimą, iš esmės itin nepalengvina Komisijos užduoties. Todėl jo nepakanka pateisinti baudos sumažinimo dėl bendradarbiavimo. Be to, įmonės bendradarbiavimas vykdant tyrimą nesuteikia jokios teisės sumažinti baudą, jei šis bendradarbiavimas neviršijo to, ką įmonė privalo daryti pagal Reglamento Nr. 1/2003 18 straipsnį.

Galiausiai, nors reikėtų konstatuoti, kad Komisija turi diskreciją vertinti jai pagal pranešimą dėl bendradarbiavimo pateiktos informacijos didelę papildomąją vertę, vis dėlto Bendrasis Teismas negali remtis minėta diskrecija ir atsisakyti šiuo klausimu atlikti išsamią Komisijos pateikto vertinimo teisinę ir faktinę kontrolę.

(žr. 142, 147–153 punktus)
113

Be to, Komisija per posėdį pažymėjo, kad būtent dėl to norėdama nubausti už ITR nuo 1990 m. gruodžio mėn. iki 2001 m. gruodžio mėn. ir anksčiau Pirelli Treg nuo 1986 m. balandžio mėn. iki 1990 m. gruodžio mėn. padarytą pažeidimą ji nusprendė atsakomybę už visą pažeidimo laikotarpį priskirti Parker ITR (buvusi ITR Rubber). Ji mano, kad šiuo atveju buvo galima remtis ekonominio tęstinumo kriterijumi, kad būtų užtikrintas sankcijų konkurencijos teisėje veiksmingumas.
2.

Priteisti iš Poloplast GmbH & Co. KG bylinėjimosi išlaidas, įskaitant būtinąsias Polypipe Ltd išlaidas, patirtas per procedūrą Vidaus rinkos derinimo tarnyboje (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) (VRDT).
90

Trečiajame pasiūlyme, susijusiame su 300000 tonų ksilito per metus iš Buvusios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (2700 kcal / kg), kuris būtų tiekiamas dviem jėgainėms, esančioms netoli šios valstybės sienos, nurodyta, kad ieškovė turėtų mokėti 37,5 EUR už toną; ši kaina gali pakisti, atsižvelgiant į galiausiai pristatyto produkto kokybę, ją nustatant pagal iš anksto apibrėžtą taisyklę. Tačiau ieškovė nepaaiškina, ar, atsižvelgiant į šią kainą, ksilito importas, jeigu jį galima naudoti lignitu kūrenamose jėgainėse, iš tiesų būtų pelningas. Be to, rašte, kuriame pateikiamas šis trečiasis pasiūlymas, nurodyta, kokių sunkumų kiltų pasienyje dėl šio kiekio importo: reikėtų užtikrinti 60 sunkvežimių per dieną tranzitą, todėl sumažėtų arčiausiai aptarnaujamų jėgainių esančios muitinės pajėgumas atlikti muitinės importo formalumus.
1.

Atmesti ieškinį kaip nepriimtiną, kiek jį pareiškė Cixi Santai Chemical Fiber Co. Ltd, Cixi Sansheng Chemical Fiber Co. Ltd, NingBo Dafa Chemical Fiber Co. Ltd, Zhejiang Waysun Chemical Fiber Co. Ltd ir Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co. Ltd.
2.

Slovenská pošta a.s. padengia savo, Europos Komisijos, Cromwell a.s., Slovak Mail Services a.s., Prvá Doručovacia a.s. ir ID Marketing Slovensko s.r.o. patirtas bylinėjimosi išlaidas.