18

Šiomis aplinkybėmis Rechtbank Amsterdam nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus: „1. Kaip reikia aiškinti Reglamento Nr. 261/2004 14 konstatuojamojoje dalyje numatytą sąvoką „įvykis“? 2. Atsižvelgiant į Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 22 punktą, minėtoje 14 konstatuojamojoje dalyje nurodytos ypatingos aplinkybės nesutampa su 14 konstatuojamosios dalies antrame sakinyje išvardytais pavyzdžiais, kuriuos Teisingumo Teismas minėto sprendimo 22 punkte nurodė vartodamas terminą „įvykis“. Ar tiesa, kad minėtame 22 punkte nurodyti įvykiai nėra tie patys, kaip „įvykiai“, nurodyti minėtoje 14 konstatuojamoje dalyje? 3. Kaip reikia suprasti sąvoką ypatingos aplinkybės, kurios yra įvykio priežastis ir minimos toje pačioje 14 konstatuojamojoje dalyje kaip „netikėtai atsiradę skrydžių saugos trūkumai“, kurios pačios, kaip netikėtai atsiradę skrydžių saugos trūkumai, pagal Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 23 punktą negali būti laikomos ypatingomis aplinkybėmis, bet, atsižvelgiant į Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 22 punktą, gali tik nulemti tokių aplinkybių atsiradimą? 4. Pagal Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 23 punktą techninę problemą galima priskirti prie „netikėtai atsiradusių skrydžių saugos trūkumų“, todėl tai yra „įvykis“, kaip tai suprantama pagal šio sprendimo 22 punktą; remiantis Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 23 punktu, su tokiu įvykiu susijusios aplinkybės gali būti laikomos „ypatingomis“, tik jeigu jos susijusios su įvykiu, kuris nėra būdingas normaliai oro vežėjo veiklai ir kurio dėl pobūdžio ir atsiradimo priežasčių negalima realiai kontroliuoti; pagal Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 24 punktą techninės problemos, atsiradusios dėl netinkamos techninės lėktuvo priežiūros, sprendimas turi būti laikomas būdingu normaliai oro vežėjo veiklai; tad Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 25 punkte nurodyta, kad tokios techninės problemos nėra ypatingos aplinkybės. Atrodo, iš šių punktų darytina išvada, kad techninė problema, priskiriama prie „netikėtai atsiradusių skrydžių saugos trūkumų“, tuo pačiu metu yra įvykis, kurį lydi ypatingos aplinkybės ir kuris pats gali būti ypatinga aplinkybė. Kaip reikia aiškinti Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 22–25 punktus siekiant pašalinti šį prieštaravimą? 5. Formuluotė „būdingas normaliai oro vežėjo veiklai“ nuolat aiškinama žemesnės instancijos teismų praktikoje kaip „susijęs su įprasta oro vežėjo veikla“ – šis aiškinimas atitinka nyderlandų kalbos žodį „inherent“ („būdingas“) (tai nėra originalus šio sprendimo tekstas), – todėl, pavyzdžiui, susidūrimas su paukščiais ar pelenų debesys nėra laikomi „įvykiais“, kaip tai suprantama pagal Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 23 punktą. Kitoje teismo praktikoje pabrėžiama: „nėra būdingi normaliai oro vežėjo veiklai ir jų dėl pobūdžio ir atsiradimo priežasčių negalima realiai valdyti“, kaip ir Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 23 punktas. Ar terminą „būdingas“ reikia aiškinti taip, kad ši sąvoka apima tik įvykius, kuriuos realiai kontroliuoja oro vežėjas? 6. Kaip reikia suprasti Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 26 punktą arba kaip jį aiškinti, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo atsakymus į ketvirtąjį ir penktąjį klausimus? 7. a) Jei į šeštąjį klausimą būtų atsakyta taip, kad techninės problemos, kurios gali būti priskirtos prie netikėtai atsiradusių skrydžių saugos trūkumų, yra ypatingos aplinkybės, kurios gali pateisinti Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalies taikymą, jei jas lemia įvykis, nebūdingas oro vežėjo veiklai, ir pastarasis jų realiai negali kontroliuoti, ar reiškia, kad ši netikėtai iškilusi problema, kuri neatsirado dėl netinkamos priežiūros ir nenustatyta per įprastus patikrinimus (vadinamuosius checks A–D ir daily control), gali būti laikoma ypatinga aplinkybe (preziumuojant, kad ji negalėjo būti nustatyta per tuos įprastus patikrinimus), nes joks minėtame 26 punkte nurodytas atvejis negali būti nustatytas, todėl, beje, nebūtų galima nustatyti, ar toks įvykis būdingas oro vežėjo veiklai ir jo realiai nekontroliuojamas? b) Jei į šeštąjį klausimą būtų atsakyta taip, kad techninės problemos, kurios laikytinos netikėtai atsiradusiais skrydžių saugos trūkumais, yra Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 22 punkte nurodyti įvykiai, ir techninė problema atsiranda netikėtai ir negali būti priskirta prie netinkamos priežiūros, be to, nebuvo nustatyta per įprastą patikrinimą (vadinamuosius checks A–D ir daily control), ar ši techninė problema yra būdinga oro bendrovės veiklai ir ar ją gali kontroliuoti oro bendrovė, kaip tai suprantama pagal tą patį 26 punktą? c) Jei į šeštąjį klausimą būtų atsakyta taip, kad techninės problemos, kurios laikytinos netikėtai atsiradusiais skrydžių saugos trūkumais, yra Sprendimo Wallentin‑Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) 22 punkte nurodyti įvykiai, ir techninė problema atsiranda netikėtai ir negali būti priskirta prie netinkamos priežiūros, be to, nebuvo nustatyta per įprastą patikrinimą (vadinamuosius checks A–D ir daily control), kokios turi būti su ta technine problema susijusios aplinkybės ir kada jos turi būti laikomos ypatingomis, kad jomis galima būtų remtis pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalį? 8. Oro vežėjas gali remtis ypatingomis aplinkybėmis, tik jeigu gali įrodyti, kad skrydis atšauktas ar atidėtas dėl ypatingų aplinkybių, kurių nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių. Ar teisinga išvada, kad taikant visas pagrįstas priemones siekiama išvengti ypatingų aplinkybių atsiradimo, o ne to, kad skrydis būtų atidėtas iki 3 valandų, kaip numatyta Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje, taikomame kartu su Sprendimo Sturgeon ir kt. (C‑402/07 ir C‑432/07, EU:C:2009:716) 57–61punktais? 9. Iš esmės yra dvi priemonių rūšys, skirtos tam, kad būtų apribotas skrydžio atidėjimas dėl techninių problemų ilgiausiai 3 valandoms: pirma, laikyti atsargines detales įvairiose pasaulio vietose, t. y. ne tik oro vežėjo bazėje, ir, antra, perregistruoti atidėto skrydžio keleivius. Ar oro vežėjai, nustatydami atsargų kiekį ir jų saugojimo vietas pasaulyje, gali orientuotis į tai, kas yra įprasta aviacijos pasaulyje, įskaitant oro vežėjus, kuriems tik iš dalies taikomas Reglamentas Nr. 261/2004? 10. Ar atsakydamas į klausimą, ar buvo imtasi visų pagrįstų priemonių, kad būtų sutrumpintas skrydžio atidėjimas dėl techninių problemų, lėmusių skrydžių saugos trūkumus, teismas turi atsižvelgti į aplinkybes, kurios apsunkina atidėjimo pasekmes, pavyzdžiui, aplinkybę, kad techninių problemų turintis lėktuvas prieš grįždamas į savo paskirties bazę, kaip buvo šiuo atveju, turi nutūpti keliuose oro uostuose, dėl to gali būti prarasta daug laiko?“