33

Šiomis aplinkybėmis tribunal d’arrondissement de Luxembourg (Liuksemburgo apygardos teismas) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus: „1. Ar [Direktyvos 2018/843] 1 straipsnio 15 dalies c punktas, kuriuo [Direktyvos 2015/849] 30 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa pakeista taip, kad valstybės narės įpareigojamos užtikrinti, kad informaciją apie tikruosius savininkus visais atvejais galėtų gauti bet kuris plačiosios visuomenės atstovas, nereikalaujant jokio pateisinimo dėl teisėto intereso, galioja: – atsižvelgiant į [Chartijos] 7 straipsnyje, siejant jį su Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsniu, užtikrinamą teisę į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą, turint omenyje tikslus, nurodytus, be kita ko, Direktyvos 2018/843 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse, visų pirma kovoti su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu; ir – atsižvelgiant į Chartijos 8 straipsnyje užtikrinamą teisę į asmens duomenų apsaugą, kiek ja siekiama, be kita ko, užtikrinti teisėtą, sąžiningą ir skaidrų duomenų tvarkymą duomenų subjekto atžvilgiu, duomenų rinkimo ir tvarkymo tikslų ribojimą ir duomenų kiekio mažinimą? 2. a) Ar Direktyvos 2018/843 1 straipsnio 15 dalies g punktas turi būti aiškinamas taip, kad jame nurodytos išimtinės aplinkybės, kai valstybės narės gali numatyti nuo galimybės gauti visą informaciją apie tikruosius savininkus arba jos dalį leidžiančias nukrypti nuostatas, jeigu dėl plačiosios visuomenės prieigos prie informacijos tikrajam savininkui kiltų neproporcinga rizika, sukčiavimo, pagrobimo, šantažo, turto prievartavimo, priekabiavimo, smurto ar bauginimo rizika, gali būti pripažintos tik pateikus įrodymus dėl tikrajam savininkui faktiškai tenkančios neproporcingos sukčiavimo, pagrobimo, šantažo, turto prievartavimo, priekabiavimo, smurto ar bauginimo rizikos, kuri yra išimtinė, akivaizdi, reali ir esama? b) Jeigu į pirmesnį klausimą būtų atsakyta teigiamai: ar taip aiškinamas Direktyvos 2018/843 1 straipsnio 15 punkto g papunktis galioja, atsižvelgiant į Chartijos 7 straipsnyje užtikrinamą teisę į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą ir Chartijos 8 straipsnyje užtikrinamą teisę į asmens duomenų apsaugą? 3) a) Ar [BDAR] 5 straipsnio 1 dalies a punktas, pagal kurį įpareigojama duomenų subjekto duomenis tvarkyti teisėtai, sąžiningai ir skaidriai, turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį nedraudžiama, – kad tikrojo savininko asmens duomenys, įtraukti į tikrųjų savininkų registrą, įsteigtą pagal Direktyvos 2015/849 30 straipsnį, iš dalies pakeistą Direktyvos 2018/843 1 straipsnio 15 punktu, būtų prieinami plačiajai visuomenei be jokios kontrolės ar visuomenės atstovui nepateikiant jokio pateisinimo ir neinformuojant duomenų subjekto (tikrojo savininko), kas susipažino su šiais duomenimis; ir – kad tokio tikrųjų savininkų registro duomenų valdytojas suteiktų prieigą prie tikrųjų savininkų asmens duomenų neribotam skaičiui asmenų, kurio neįmanoma nustatyti? b) Ar [BDAR] 5 straipsnio 1 dalies b punktas, pagal kurį įpareigojama riboti duomenų tvarkymo tikslus, turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį nedraudžiama, jog tikrojo savininko asmens duomenys, įtraukti į tikrųjų savininkų registrą, įsteigtą pagal [iš dalies pakeistos] Direktyvos 2015/849 30 straipsnį, būtų prieinami plačiajai visuomenei, šių duomenų valdytojui negalint užtikrinti, kad šie duomenys būtų naudojami išimtinai tuo tikslu, dėl kurio jie buvo surinkti, t. y. iš esmės siekiant kovoti su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, t. y. tikslu, kurio laikymosi plačioji visuomenė, nebūdama tam skirta institucija, neužtikrina? c) Ar [BDAR] 5 straipsnio 1 dalies c punktas, pagal kurį įpareigojama mažinti duomenų kiekį, turi būti aiškinamas taip, kad juo nedraudžiama leisti plačiajai visuomenei per tikrųjų savininkų registrą, įsteigtą pagal Direktyvos 2015/849 30 straipsnį, susipažinti ne tik su informacija, susijusia su tikrojo savininko vardu, pavarde, gimimo mėnesiu ir metais, pilietybe, gyvenamosios vietos šalimi ir jo turimų naudos teisių pobūdžiu ir apimtimi, bet ir su jo gimimo data ir vieta? d) Ar pagal [BDAR] 5 straipsnio 1 dalies f punktą, pagal kurį įpareigojama, kad duomenys būtų tvarkomi užtikrinant tinkamą asmens duomenų saugumą, įskaitant apsaugą nuo duomenų tvarkymo be leidimo arba neteisėto duomenų tvarkymo, taip užtikrinant šių duomenų vientisumą ir konfidencialumą, nėra draudžiama neribota ir besąlyginė prieiga prie tikrųjų savininkų asmens duomenų, prieinamų tikrųjų savininkų registre, įsteigtame pagal [iš dalies pakeistos Direktyvos 2015/849] 30 straipsnį, neprisiimant įsipareigojimo saugoti šių duomenų konfidencialumą? e) Ar [BDAR] 25 straipsnio 2 dalis, kurioje užtikrinama standartizuotoji duomenų apsauga, pagal kurią užtikrinama, be kita ko, kad su asmens duomenimis, standartizuotai be fizinio duomenų subjekto įsikišimo negalėtų susipažinti neribotas skaičius fizinių asmenų, turi būti aiškinama taip, kad pagal ją nedraudžiama: – nereikalauti, kad plačiosios visuomenės atstovai, siekiantys susipažinti su tikrojo savininko asmens duomenimis, registruotųsi tikrųjų savininkų registro, įsteigto pagal [iš dalies pakeistos Direktyvos 2015/849] 30 straipsnį, interneto svetainėje; ir – minėtam tikrajam savininkui nepateikti jokios informacijos apie susipažinimą su šiame registre saugomais jo asmens duomenimis; ir – netaikyti jokio apribojimo, susijusio su nagrinėjamų asmens duomenų apimtimi ir prieinamumu, atsižvelgiant į jų tvarkymo tikslą? f) Ar [BDAR] 44–50 straipsniai, kuriuose nustatomos griežtos asmens duomenų perdavimo į trečiąją valstybę sąlygos, turi būti aiškinami taip, kad pagal juos nedraudžiama, jog tokie tikrojo savininko duomenys, įtraukti į tikrųjų savininkų registrą, įsteigtą pagal [iš dalies pakeistos Direktyvos 2015/849] 30 straipsnį, būtų visais atvejais prieinami kiekvienam plačiosios visuomenės atstovui, nepagrindžiant jokio teisėto intereso ir netaikant jokių apribojimų, susijusių su šios visuomenės buvimo vieta?“