44

Tokiomis aplinkybėmis Spetsializiran nakazatelen sad (Specializuotas baudžiamasis teismas, Bulgarija) nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus: „1. Ar nacionalinis įstatymas suderinamas su valstybės narės pareiga užtikrinti veiksmingą baudžiamąjį persekiojimą už muitinės pareigūnų padarytus nusikaltimus, jeigu tame įstatyme numatyta, kad baudžiamoji byla, iškelta muitinės pareigūnams dėl dalyvavimo nusikalstamame susivienijime turint tikslą daryti korupcinius nusikaltimus vykdant tarnybos pareigas (imti pinigus už muitinės patikrinimų nevykdymą), dėl konkrečių kyšio ėmimo atvejų ir dėl gautų kyšių slėpimo nutraukiama, teismui nenagrinėjant pareikštų kaltinimų iš esmės, esant šioms sąlygoms: a) nuo kaltinimo pareiškimo praėjo dveji metai; b) kaltinamasis pateikė prašymą užbaigti ikiteisminį tyrimą; c) teismas skyrė prokurorui trijų mėnesių terminą ikiteisminiam tyrimui užbaigti; d) per tą terminą prokuroras padarė „esminių proceso reikalavimų pažeidimų“ (būtent netinkamai supažindino su patikslintu kaltinimu, neleido susipažinti su tyrimo medžiaga ir surašė prieštaringą kaltinamąjį aktą); e) teismas skyrė prokurorui naują vieno mėnesio terminą „esminiams proceso reikalavimų pažeidimams“ pašalinti; f) per tą terminą prokuroras nepašalino „esminių proceso reikalavimų pažeidimų“; dėl pažeidimų, padarytų per pirminį trijų mėnesių terminą ir nepašalintų per paskesnį vieno mėnesio terminą, atsakomybė tenka ir prokurorui (nepašalino kaltinamajame akte esančių prieštaravimų; nesiėmė realių veiksmų per didesnę šių terminų dalį), ir gynybai (tinkamai nebendradarbiavo reiškiant kaltinimą ir susipažįstant su tyrimo medžiaga, nes kaltinamieji gulėjo ligoninėje, o advokatai tariamai vykdė kitus profesinius įsipareigojimus); g) kaltinamieji įgijo subjektinę teisę į tai, kad baudžiamoji byla būtų nutraukta dėl per nustatytus terminus nepašalintų „esminių proceso reikalavimų pažeidimų“? 2. Jeigu atsakymas [į pirmąjį klausimą] būtų neigiamas, kokios nurodyto nacionalinio teisinio reglamentavimo dalies nacionalinis teismas neturi taikyti, kad užtikrintų veiksmingą Sąjungos teisės taikymą: a) dėl baudžiamosios bylos nutraukimo pasibaigus vieno mėnesio terminui; b) dėl nurodytų trūkumų kvalifikavimo kaip „esminių proceso reikalavimų pažeidimų“; c) dėl pirmojo klausimo g punkte nurodytos subjektinės teisės gynimo, jeigu yra galimybė veiksmingai pašalinti šiuos pažeidimus per teisminio nagrinėjimo etapą? a) Ar sprendimui netaikyti nacionalinės teisės nuostatos dėl baudžiamosios bylos nutraukimo turi reikšmės tai, kad: i) prokurorui buvo skirtas papildomas terminas „esminiam proceso reikalavimų pažeidimui“ pašalinti, lygus terminui, per kurį jis objektyviai negalėjo to padaryti dėl nuo gynybos priklausančių kliūčių? ii) i papunktyje nurodytu atveju teismas nustato, kad šių kliūčių kilo dėl „piktnaudžiavimo teise“? iii) jei atsakymas į antrojo klausimo a punkto i papunktį būtų neigiamas, teismas nustato, kad nacionaliniame įstatyme numatyta pakankamai garantijų dėl ikiteisminio tyrimo užbaigimo per protingą terminą? b) Ar sprendimas netaikyti nacionalinėje teisėje įtvirtinto nurodytų trūkumų kvalifikavimo kaip „esminių proceso reikalavimų pažeidimų“ atitinka Sąjungos teisę, būtent: i) ar tinkamai užtikrinta Direktyvos [2012/13] 6 straipsnio 3 dalyje įtvirtinta teisė į detalios informacijos apie kaltinimą pateikimą gynybai, kai: – ta informacija bus suteikta faktiškai perdavus kaltinamąjį aktą teismui, tačiau prieš teismui pradedant jį nagrinėti, ir jeigu ankstesnėje stadijoje, t. y. prieš perduodant kaltinamąjį aktą teismui, gynybai buvo suteikta visa informacija apie pagrindinius kaltinimo elementus (dėl kaltinamojo M. Hristov)? – jei į antrojo klausimo b punkto i papunkčio pirmą įtrauką būtų atsakyta teigiamai – ta informacija bus suteikta faktiškai perdavus kaltinamąjį aktą teismui, tačiau prieš teismui pradedant jį nagrinėti, ir ankstesnėje stadijoje, t. y. prieš perduodant kaltinamąjį aktą teismui, gynybai buvo suteikta ne visa informacija apie pagrindinius kaltinimo elementus; ne visos informacijos perdavimą lėmė gynybos sudarytos kliūtys (dėl kaltinamųjų N. Kolev ir S. Kostadinov)? – toje informacijoje yra prieštaringų duomenų apie konkretų korupcijos faktą (iš pradžių minima, kad kitas kaltinamasis aiškiai reikalavo kyšio, o kaltinamasis M. Hristov grimasa parodė nepasitenkinimą, kai muitinės tikrinamas asmuo pasiūlė per mažai pinigų, o vėliau nurodyta, kad kaltinamasis M. Hristov konkrečiais žodžiais prašė kyšio)? ii) Ar tinkamai užtikrinta Direktyvos [2012/13] 7 straipsnio 3 dalyje įtvirtinta gynybos teisė susipažinti su bylos medžiaga „ne vėliau kaip iki kaltinimų esmės perdavimo teismui“, kai ankstesnėje stadijoje gynyba turėjo prieigą prie didžiosios dalies bylos medžiagos ir jai buvo suteikta galimybė susipažinti su bylos medžiaga, tačiau ji nepasinaudojo šia galimybe dėl kliūčių (liga, profesiniai įsipareigojimai) ir remdamasi nacionaliniu įstatymu, pagal kurį susipažinti su bylos medžiaga turėjo būti pasiūlyta bent trimis dienomis anksčiau; ar išnykus kliūtims būtina suteikti antrą galimybę ir pakviesti susipažinti bent prieš tris dienas; ar būtina ištirti, ar šios kliūtys buvo objektyvios, o gal kilo dėl piktnaudžiavimo teise? iii) Ar Direktyvos [2012/13] 6 straipsnio 3 dalyje ir 7 straipsnio 3 dalyje įtvirtintas reikalavimas „ne vėliau kaip iki kaltinimų esmės perdavimo teismui“ turi tą pačią reikšmę abiem atvejais; kokia tai reikšmė: iki kaltinamojo akto faktinio perdavimo teismui, ne vėliau kaip kaltinamojo akto perdavimo teismui momentu arba po kaltinamojo akto perdavimo teismui, bet prieš šiam pradedant jį nagrinėti? iv) Ar Direktyvos [2012/13] 6 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnio 2 ir 3 dalyse įtvirtintas reikalavimas suteikti informacijos apie kaltinimus ir leisti susipažinti su bylos medžiaga, kiek tai būtina užtikrinti „veiksmingą naudojimąsi teise į gynybą“ ir „teisingą procesą“, turi tą pačią reikšmę abiejose nuostatose? Ar šis reikalavimas įvykdomas, kai: – išsami informacija apie kaltinimus suteikiama gynybai po kaltinamojo akto perdavimo teismui, tačiau prieš imantis veiksmų nagrinėti kaltinimus iš esmės, ir suteikiama pakankamai laiko pasirengti gynybai? Ankstesnėje stadijoje buvo suteikta neišsami ir ne visa informacija apie kaltinimus? – galimybė susipažinti su visa bylos medžiaga suteikiama gynybai po kaltinamojo akto perdavimo teismui, tačiau prieš imantis veiksmų nagrinėti kaltinimus iš esmės, ir suteikiama pakankamai laiko pasirengti gynybai? Ankstesnėje stadijoje gynybai buvo suteikta galimybė susipažinti su didesne bylos medžiagos dalimi? – teismas imasi veiksmų, kuriais užtikrina gynybai, kad visi jos pareiškimai, padaryti detaliai susipažinus su kaltinimais ir visa bylos medžiaga, turės tokį patį poveikį, kokį turėtų, jei būtų pateikti prokurorui dar prieš perduodant kaltinamąjį aktą teismui? v) Ar būtų užtikrintas Direktyvos [2012/13] 6 straipsnio 1 ir 4 dalyse numatytas „teisingas procesas“ ir 6 straipsnio 1 dalyje numatytas „veiksmingas naudojimasis teise į gynybą“, jeigu teismas pradėtų baudžiamosios bylos teisminį nagrinėjimą remdamasis galutiniu kaltinimu, kuriame yra prieštaravimų dėl korupcija laikomo žodinio reikalavimo, tačiau paskui suteiktų prokurorui galimybę pašalinti šį prieštaravimą ir leistų šalims naudotis visomis teisėmis, kurias jos turėtų, jeigu kaltinamasis aktas būtų pateiktas teismui be šių prieštaravimų? vi) Ar Direktyvos [2013/48] 3 straipsnio 1 dalyje numatyta teisė turėti advokatą tinkamai užtikrinama, jeigu ikiteisminio tyrimo stadijoje advokatui buvo suteikta galimybė atvykti susipažinti su pareikštu tarpiniu kaltinimu ir be apribojimų susipažinti su visa bylos medžiaga, tačiau šis neatvyko dėl profesinių reikalų ir remdamasis nacionaliniu įstatymu, pagal kurį turėjo būti pasiūlyta susipažinti su bylos medžiaga bent trimis dienomis anksčiau? Ar advokatui sutvarkius profesinius reikalus būtina jam suteikti naują bent trijų dienų terminą? Ar būtina ištirti, ar advokatas neatvyko dėl pateisinamos priežasties ir ar buvo piktnaudžiaujama teise? vii) Ar Direktyvos 2013/48 3 straipsnio 1 dalyje numatytos teisės turėti advokatą pažeidimas ikiteisminio tyrimo stadijoje turės įtakos „realiam ir veiksmingam teisės į gynybą įgyvendinimui“, jeigu teismas po to, kai jam perduotas kaltinamasis aktas, suteiks advokatui galimybę susipažinti su galutiniu ir detaliu kaltinimu, taip pat su visa bylos medžiaga ir imsis veiksmų užtikrinti advokatą, kad visi jo pareiškimai, pateikti susipažinus su kaltinimų detalėmis ir bylos medžiaga, turės tokį patį poveikį, kokį turėtų, jei būtų pateikti prokurorui dar prieš perduodant kaltinamąjį aktą teismui? c) Ar Sąjungos teisę atitinka kaltinamojo subjektinė teisė reikalauti nutraukti baudžiamąją bylą (pirma nurodytomis aplinkybėmis), neatsižvelgiant į tai, kad prokuroro neištaisyto „esminio proceso reikalavimų pažeidimo“ sukeltą neigiamą poveikį galima visiškai pašalinti teismo veiksmais vykstant teisminio nagrinėjimo etapui, todėl galiausiai kaltinamojo teisinė padėtis iš esmės bus tokia pati, kokia būtų, jeigu šis pažeidimas būtų laiku pašalintas? 3. Ar reikia taikyti palankesnį nacionalinį reglamentavimą dėl teisės į bylos išnagrinėjimą per protingą terminą, teisės į informaciją ir teisės turėti advokatą, jeigu dėl šio reglamentavimo, atsižvelgiant į kitas aplinkybes (aprašytas pirmajame klausime), baudžiamoji byla būtų nutraukta? 4. Ar direktyvos [2013/48] 3 straipsnio 1 dalis aiškintina taip, kad pagal ją nacionalinis teismas turi teisę neleisti teisminio nagrinėjimo etape dalyvauti advokatui, atstovavusiam dviem kaltinamiesiems, vienas iš kurių davė parodymus dėl faktų, turinčių įtakos parodymų nedavusio kito <...> interesams? Jeigu atsakymas būtų teigiamas, ar šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje numatyta teisė turėti advokatą bus užtikrinta, jeigu teismas, leidęs dalyvauti teisminio nagrinėjimo etape advokatui, gynusiam priešingų interesų turinčius du kaltinamuosius, kiekvienam jų ex officio paskiria naują atskirą gynėją?“