Be to, nors pagal Sprendimą 2011/172 pritaikytas turto įšaldymas yra laikinas, jis turi reikšmingą neigiamą poveikį jame nurodytų asmenų laisvėms ir teisėms, todėl, siekiant užtikrinti teisingą pusiausvyrą tarp šio turto įšaldymo tikslo ir šių teisių ir laisvių apsaugos, labai svarbu, kad Taryba atitinkamais atvejais turėtų galimybę kontroliuojant Sąjungos teismui tinkamai įvertinti tokių pažeidimų atsiradimo riziką.

Konkrečiai dėl teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir nekaltumo prezumpcijos paisymą pažymėtina, kad ši teisė užima ypatingą vietą demokratinėje visuomenėje, visų pirma baudžiamosiose bylose. Be to, teismų nepriklausomumo ir nešališkumo principai ir teisė į veiksmingą teisminę kontrolę yra esminės teisinės valstybės normos, o teisinė valstybė yra viena iš pagrindinių vertybių, kuriomis yra grindžiama Sąjunga, kaip tai matyti iš ESS 2 straipsnio, ES sutarties ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos preambulių. Reikalavimais, kylančiais iš teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir nekaltumo prezumpcijos paisymą, be kita ko, baudžiamosiose bylose, siekiama užtikrinti, kad galutinis sprendimas dėl nagrinėjamam asmeniui pareikštų kaltinimų pagrįstumo būtų patikimas, ir neleisti, kad jį priimant būtų atsisakyta vykdyti teisingumą ar kad jis būtų priimamas savavališkai, nes taip būtų paneigta pati teisinė valstybė.

Atsižvelgiant į tai, pakanka, kad šiuo aktu būtų siekiama tikslų, susijusių su ESS 21 straipsnyje nurodytais tikslais, kad jis būtų laikomas priskiriamu bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP). Be to, atsižvelgiant į BUSP tikslų ir užduočių, išvardytų ESS 3 straipsnio 5 dalyje ir 21 straipsnyje bei tokiose BUSP skirtose specialiose nuostatose, kaip ESS 23 ir 24 straipsniai, plačią aprėptį, minėto akto pagrįstumo ginčijimas atsižvelgiant į ESS 21 straipsnyje apibrėžtus tikslus neįrodo, kad šis aktas neturi teisinio pagrindo.

Akto teisinio pagrindo kontrolė leidžia patikrinti jį priėmusio subjekto kompetenciją ir tai, ar šio akto priėmimo procedūra buvo teisėta. Be to, Sąjungos teisės akto teisinio pagrindo parinkimas turi būti grindžiamas objektyviais kriterijais, kuriems gali būti taikoma teisminė kontrolė ir prie kurių priskirtinas teisės akto tikslas ir turinys.

Be to, Taryba turi plačią diskreciją nustatydama bendruosius kriterijus, kuriais remiantis apibrėžiamas ratas asmenų, kuriems gali būti taikomos ribojamosios priemonės, atsižvelgiant į tikslus, kuriais yra grindžiamos šios priemonės.

Sąjungos teismai pagal SESV jiems suteiktą kompetenciją privalo užtikrinti iš principo visišką visų Sąjungos teisės aktų teisėtumo kontrolę pagrindinių teisių, kurios yra sudedamoji Sąjungos teisinės sistemos dalis ir prie kurių priskirtinas teisės į gynybą ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą paisymas, atžvilgiu.

Visų pirma vykstant procedūrai, susijusiai su sprendimo įtraukti ar palikti įtrauktą asmens pavardę į sąrašą asmenų ir subjektų, kurių turtas yra įšaldomas, priėmimu, pagal teisės į gynybą paisymo principą reikalaujama, kad kompetentinga Sąjungos institucija praneštų atitinkamam asmeniui šios institucijos turimus duomenis apie minėtą asmenį, kuriais grindžiamas jos sprendimas, kad šis asmuo galėtų kuo geresnėmis sąlygomis ginti savo teises ir visiškai susipažinęs su informacija nuspręsti, ar reikia kreiptis į Sąjungos teismą. Be to, pranešdama šiuos duomenis kompetentinga Sąjungos institucija turi leisti šiam asmeniui veiksmingai pareikšti nuomonę dėl jo atžvilgiu nagrinėjamu atveju nurodytų motyvų. Galiausiai, kalbant apie sprendimą, kuriuo atitinkamo asmens pavardė paliekama tokiame sąraše, šios dvigubos procedūrinės pareigos turi būti paisoma, priešingai nei pradinio įtraukimo atveju, prieš priimant šį sprendimą. Vis dėlto ši dviguba procedūrinė pareiga taikoma tik jeigu, pratęsdama atitinkamų asmenų įtraukimą į sąrašą, kompetentinga institucija remiasi naujais įrodymais. Be to, nagrinėjami asmenys bet kuriuo atveju visada turi teisę pateikti pastabas, kuria visų pirma gali pasinaudoti kaskart persvarstant jiems nustatytas ribojamąsias priemones.

Šiuo klausimu pažymėtina, kad iš teisės būti išklausytam kyla kompetentingos institucijos pareiga motyvuoti savo sprendimą, nurodant individualias, specifines ir konkrečias priežastis, dėl kurių kompetentingos institucijos mano, kad atitinkamam asmeniui turi būti toliau taikomos ribojamosios priemonės, nepaisant galimų šio asmens pateiktų kaltę paneigiančių įrodymų.

Be to, reikėtų atsižvelgti į tai, kad teisės į gynybą ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą pažeidimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į konkrečias kiekvieno nagrinėjamo atvejo aplinkybes, visų pirma į nagrinėjamo akto pobūdį, jo priėmimo aplinkybes ir atitinkamą sritį reglamentuojančias teisės normas.

Tuo atveju, kai ieškovo įtraukimo į sąrašą motyvas grindžiamas tuo, kad vyksta teismo procesai, Taryba turi patikrinti, visų pirma periodiškai peržiūrėdama šį įtraukimą į sąrašą, kad galimai jį pratęstų, kokia yra šių teismo procesų stadija, taip pat atitinkamais atvejais jų baigtį.

Taigi tam, kad būtų paisoma ieškovo teisės į gynybą ir veiksmingą teisminę gynybą, Taryba turi pateikti jam šią atnaujintą informaciją, kad ieškovas prieš priimant ginčijamus sprendimus galėtų pateikti pastabas šiuo klausimu ir, motyvuodama šiuos sprendimus, nurodyti jam priežastis, dėl kurių ji toliau manė, kad ieškovo įtraukimo į sąrašą pratęsimas yra pateisinamas.

(žr. 312‑316 punktus)