3B PRIEDAS

Skystų dujų bakai. Vakuumu izoliuoti automobilių gabenamieji indai gamtinėms dujoms, kaip automobilių degalams, laikyti

1. TAIKYMO SRITIS

Šiame priede nustatyti būtiniausi reikalavimai, taikomi daugkartiniams skystų dujų bakams. Prie automobilių tvirtinami bakai yra skirti tik skystoms gamtinėms dujoms, naudojamoms kaip automobilių degalai, laikyti. Bakai gaminami iš visų rūšių austenitinio nerūdijančiojo plieno medžiagų, taikant projektą arba gamybos metodą, atitinkantį nurodytas eksploatavimo sąlygas.

SkGD bakai, kuriems taikomas šis priedas, priskiriami prie 5 klasės.

Eksploatavimo sąlygos, kurios veiktų bakus, išsamiai aprašytos 2 dalyje.

Šio priedo reikalavimai pagrįsti mažesniu nei 26 MPa darbiniu slėgiu. Darbinis slėgis (DS) gali būti panaudotas patikslinant bandymo slėgį – dauginant jį iš atitinkamo pataisos koeficiento (santykio), taikant tokią formulę:

Pband. = 1,3 (DS + 0,1) (MPa)

Bakų eksploatavimo trukmę turi nurodyti gamintojas – ji gali būti skirtinga, atsižvelgiant į taikymo sritis.

2. EKSPLOATAVIMO SĄLYGOS

2.1. Bendrosios nuostatos

2.1.1. Standartinės eksploatavimo sąlygos

Šiame skirsnyje nurodytomis standartinėmis eksploatavimo sąlygomis vadovaujamasi projektuojant, gaminant, tikrinant, bandant ir patvirtinant bakus, kurie neišardomai sumontuojami transporto priemonėje ir naudojami gamtinėms dujoms, kaip transporto priemonės degalams, laikyti kriogeninėje temperatūroje.

2.1.2. Bakų naudojimas

Nurodytos eksploatavimo sąlygos yra skirtos ir informacijai apie tai, kaip pagal šią taisyklę pagamintus bakus galima saugiai naudoti, pateikti:

c)

2.1.3. Periodinis kartotinis tikrinimas

Rekomendacijas dėl periodinio kartotinio tikrinimo apžiūrint arba atliekant bandymus eksploatavimo laikotarpiu turi pateikti bakų gamintojas, atsižvelgdamas į naudojimą šiame dokumente nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Siekiant nustatyti išorines pažaidas ir nusidėvėjimą, įskaitant nusidėvėjimą po tvirtinimo apkabomis, kiekvienas bakas turi būti apžiūrimas bent kas 120 mėnesių nuo jo eksploatavimo pradžios transporto priemonėje (transporto priemonės registracijos) ir kiekvieną kartą pakartotinai montuojant. Apžiūrą turi atlikti tipo patvirtinimo institucijos paskirta arba pripažinta techninė tarnyba pagal gamintojų specifikacijas: neturi būti eksploatuojami bakai be etiketės su privalomąja informacija arba su etiketėmis, kuriose privalomoji informacija yra neįskaitoma. Jei bako identifikavimą gali patvirtinti gamintojas ir serijos numeris, galima naudoti etiketės dublikatą, kuris leistų toliau eksploatuoti baką.

2.1.4. Bakai po transporto priemonės susidūrimo

Po transporto priemonės susidūrimo bakus turi pakartotinai patikrinti gamintojo įgaliota administracija, išskyrus atvejus, kai turinti jurisdikciją kompetentinga institucija nurodo kitaip. Visiškai nepažeisti dėl smūgio įvykus susidūrimui bakai gali būti toliau eksploatuojami, kitu atveju bakas turi būti grąžintas gamintojui įvertinti.

2.1.5. Bakai po gaisro

Ugnies paveiktus bakus turi pakartotinai patikrinti gamintojo įgaliota administracija arba jie turi būti pripažinti netinkamais ir toliau nenaudojami.

2.2. Didžiausias slėgis

Didžiausias leidžiamas darbinis slėgis nustatomas gamintojo ir atitinka vardinę pirminio viršslėgio vožtuvo slėgio nuostatą. Didžiausias leidžiamas darbinis slėgis turi būti mažesnis nei 26 MPa.

2.3. Temperatūros intervalas

Nusistovėjusi skysčio temperatūra bake gali kisti nuo žemiausios – – 195 °C temperatūros iki aukščiausios 65 °C temperatūros.

2.4. Dujų sudėtis

Vandenilio neturi būti daugiau kaip 2 % tūrio, jei bakai pagaminti iš plieno, kurio ribinis tempiamasis stipris viršija 950 MPa.

2.5. Išoriniai paviršiai

Bakai nėra suprojektuoti taip, kad juos nuolat galėtų veikti mechaniniai arba cheminiai veiksniai, pavyzdžiui, nuotėkis iš krovinio, kuris galėtų būti vežamas transporto priemone, arba stiprios trinties sukeltos pažaidos dėl kelio sąlygų, ir turi atitikti pripažintus montavimo standartus. Tačiau bako išorinius paviršius nenumatytai gali veikti:

2.6. Nuotėkis ir dujų išleidimas

Jeigu SkGD bakai yra laikomi uždarose erdvėse ilgą laiką (pvz., eksploatuojant), įvykus gamtinių dujų (arba kitos degiosios medžiagos) nuotėkiui arba išleidimui iš bako turi būti elgiamasi tinkamai, kad būtų išvengta pavojaus dėl degiųjų medžiagų išsiskyrimo uždarose erdvėse.

2.7. Turi būti numatytas transporto priemonės SkGD bako (-ų) ne trumpesnis kaip 5 dienų projektinis išlaikymo laikotarpis baką (-us) visiškai užpildžius dujomis ir esant aukščiausiai galimai vertei pagal projektinį pildymo temperatūros ir (arba) slėgio intervalą.

3. PROJEKTO PATVIRTINIMAS

3.1. Bendrosios nuostatos

Bako projektuotojas ar gamintojas kartu su prašymu dėl patvirtinimo tipo patvirtinimo institucijai turi pateikti šią informaciją:

c)

3.2. Pareiškimas dėl eksploatavimo

Šio pareiškimo dėl eksploatavimo tikslas – pateikti nurodymus bakų naudotojams ir montuotojams, be to, informuoti tipo patvirtinimo instituciją arba jos paskirtąjį atstovą. Pareiškime dėl eksploatavimo turi būti šie duomenys:

c)

3.3. Projekto duomenys

3.3.1. Brėžiniai

Brėžiniuose nurodomi bent šie duomenys:

c)

3.3.2. Įtempių analizės ataskaita

Pateikiama įtempių analizė.

Priimtini skaičiavimo metodai apima:

c)

Pateikiama lentelė, kurioje būtų apibendrinti ataskaitoje apskaičiuoti įtempiai.

3.3.3. Medžiagų duomenys

Pateikiamas išsamus konstrukcijai naudojamų medžiagų ir medžiagų savybių leidžiamosios nuokrypos verčių aprašas.

3.3.4. Konstrukcijos tinkamumo bandymų duomenys

Turi būti nurodyta, kad bakų medžiaga, konstrukcija, gamyba ir tikrinimas atitinka jų numatytą paskirtį, vykdant konkrečios konstrukcijos bakų bandymų reikalavimus, kai bandymai atliekami pagal tam tikrus bandymo metodus, išsamiai aprašytus šio priedo A priedėlyje.

Be to, bandymų duomenų dokumentuose nurodomi kiekvieno bandomojo bako matmenys, sienelių storis ir svoris.

3.3.5. Apsauga nuo gaisro

Turi būti nurodytas viršslėgio įtaisų, kurie šio priedo A priedėlio A.1 skirsnyje aprašytomis gaisro sąlygomis apsaugotų baką nuo staigaus trūkimo, išdėstymas. Bandymų duomenys turi pagrįsti nurodytos apsaugos nuo gaisro sistemos efektyvumą.

3.3.6. Bako laikikliai

Pateikiama išsami informacija apie bakų laikiklius arba reikalavimus tvirtinimui pagal 4.11 punkto reikalavimus.

3.3.7. Gamybos duomenys

Pateikiami gamybos procesų ir gamybos bandymų aprašai.

Pagal standartą EN 1251–2 (2000 m.) turi būti pateikti tokie duomenys:

c)

3.3.8. Specifikacijos lapas

Specifikacijos lape turi būti kiekvienos konstrukcijos bako dokumentų, kuriuose pateikta 5.1 punkte nurodyta informacija, suvestinė. Nurodoma kiekvieno dokumento antraštė, nuorodos numeris, pirminio leidimo, naujos redakcijos ir variantų numeriai ir datos. Visi dokumentai turi būti leidėjo pasirašyti arba patvirtinti parašu. Specifikacijos lapui suteikiamas numeris, kuris gali būti panaudotas bako projektui žymėti, ir naujos redakcijos numeriai, jei taikoma, ir ant lapo turi būti už projektą atsakingo inžinieriaus parašas. Specifikacijos lape turi būti palikta vietos antspaudui, rodančiam projekto patvirtinimą.

3.3.9.1. Papildomi patvirtinamieji duomenys

Prireikus pateikiami papildomi duomenys, kurie patvirtintų paraišką, pavyzdžiui, duomenys apie naudoti siūlomų medžiagų eksploatavimo istoriją arba konkrečios konstrukcijos bako naudojimą kitomis eksploatavimo sąlygomis.

3.4. Patvirtinimas ir sertifikavimas

3.4.1. Tikrinimas ir bandymas

Reikalaujama atlikti atitikties įvertinimą pagal šios taisyklės 11 dalies nuostatas.

Siekiant užtikrinti bakų atitiktį šiai taisyklei, jie turi būti institucijos tikrinami pagal 4.10 punktą.

3.4.2. Bandymų sertifikatas

Jei prototipo bandymo pagal 4.10 punktą rezultatai atitinka nustatytus reikalavimus, kompetentinga institucija išduoda bandymų sertifikatą. Bandymų sertifikato pavyzdys pateiktas šio priedo D priedėlyje.

4. REIKALAVIMAI

4.1. Bendrosios nuostatos

Projektuojant bakus turi būti atsižvelgta į visus svarbius aspektus, kurie yra būtini, siekiant užtikrinti, kad kiekvienas pagal projektą pagamintas bakas per nurodytą eksploatavimo laikotarpį būtų tinkamas naudoti pagal paskirtį.

4.2. Konstrukcija

Šioje taisyklėje nepateikiamos konstravimo formulės, bet reikalaujama nustatyti projekto atitiktį atliekant atitinkamus apskaičiavimus ir įrodyti, kad bakai gali nuolat išlaikyti šioje taisyklėje nurodytus medžiagų, konstrukcijos tinkamumo ir gamybos bandymus.

4.3. Medžiagos

Naudojamos medžiagos turi atitikti 2 dalyje nurodytas eksploatavimo sąlygas. Pagal projektą neturi būti nesuderinamų medžiagų, kurios galėtų liestis. Konstrukcijos tinkamumo dėl medžiagų bandymai apibendrinti 6.1 lentelėje.

Degalų bako ir papildomos jo įrangos medžiagos turi būti atitinkamai suderinamos su:

Medžiagų, naudojamų žemoje temperatūroje, kietumas turi atitikti standartą ISO 21028–1 (2004 m.). Nemetalinių medžiagų tinkamumas žemos temperatūros sąlygomis turi būti patvirtintas eksperimentiniu būdu, atsižvelgiant į eksploatavimo sąlygas.

Išoriniam gaubtui naudojamos medžiagos užtikrina izoliacijos sistemos vientisumą ir turi būti pagamintos iš austenitinio nerūdijančiojo plieno, o jų pailgėjimas po lūžio skystojo azoto temperatūroje turi būti ne mažesnis kaip 12 %.

Jei tai vidinis indas, turi būti užtikrinama, kad jį eksploatuojant medžiagos būtų atsparios visoms nuovargio apkrovoms.

Jei tai vidinis indas, leidžiamas korozijos lygis nebūtinai turi būti vertinamas. Jei kiti paviršiai yra apsaugoti nuo korozijos, jų leidžiamas korozijos lygis nebūtinai turi būti vertinamas.

Suvirintų indų suvirintųjų siūlių savybės turi būti lygiavertės nurodytoms pagrindinės medžiagos savybėms esant bet kokiai temperatūrai, kurioje medžiaga gali atsidurti.

4.3.1. Sudėtis

Deklaruojama cheminė visų plieno rūšių sudėtis ir nurodomas bent anglies, mangano, silicio, nikelio, chromo, molibdeno ir visų kitų specialiai pridėtų legiruojamųjų elementų kiekis.

4.3.2. Tempimo bandymas

Suvirinto plieno vidiniame inde tempiamosios savybės bandomos pagal standartus EN 895:1995 ir EN 6892–1:2009.

4.3.3. Smūginis bandymas

Suvirinto plieno vidiniame inde atsparumo smūgiui savybės bandomos pagal standartus EN 1251–2:2000 ir EN 10045–1:1990.

4.3.4. Lenkimo bandymas

Suvirinto plieno vidiniame inde lenkiamosios savybės bandomos pagal standartą EN 910:1996.

4.3.5. Suvirintų siūlių tyrimas

Suvirinto plieno vidiniame inde radiografinis tikrinimas atliekamas pagal standartus EN 1251–2:2000 ir EN 1435:1997.

4.4. Bandymo slėgis

Gaminant naudojamos tokios mažiausios vidinio indo bandymo slėgio vertės:

Pband. = 1,3 (DS + 0,1) (MPa)

kur:

DS yra išreikštas MPa.

4.5. Įtempių analizė

Įtempių analizė atliekama siekiant pagrįsti mažiausią skaičiuojamąjį sienelių storį. Įtempių analizė atliekama siekiant pagrįsti vidaus atraminių elementų konstrukciją, pritaikius šios taisyklės 18.4.4 punkte aprašytus pagreičius. Įtempis nepalankiausiomis bandymo sąlygomis neturi viršyti galutinės mažiausios medžiagos atsparumo tempimui vertės, kuri apskaičiuojama pagal tiesinį įtempio modelį. Leidžiamasis vidaus atraminių elementų įtempis gali ir nebūti skaičiuojamas, jeigu galima įrodyti, kad degalų bakas išlaiko 18.4.4 punkte nurodytus pagreičius, o vidinio bako arba jo laikiklių struktūra lieka nepažeista.

4.6. Tikrinimas ir bandymas

Vykdant gamybinį tikrinimą nurodomos programos ir procedūros, skirtos:

4.7. Apsauga nuo gaisro

Visi bakai turi būti apsaugoti nuo gaisro viršslėgio įtaisais. Bakas, jo gamybai naudotos medžiagos, viršslėgio įtaisai ir visos papildomos izoliacinės arba apsauginės medžiagos projektuojamos, siekiant bendrai užtikrinti reikiamą saugą gaisro sąlygomis, kai atliekamas bandymas, nurodytas A.1 skirsnyje (3B priedo A priedėlis).

Viršslėgio įtaisai turi būti bandomi pagal A.1 skirsnį (3B priedo A priedėlis).

4.8. (Rezervuota)

4.9. Bako laikikliai

Gamintojas turi nurodyti priemones bakui (-ams) tvirtinti jį (juos) montuojant transporto priemonėje. Be to, gamintojas turi pateikti montavimo nurodymus, įskaitant didžiausią veržimo jėgą ir sukimo momentą, nesukeliant nepriimtino įtempio bake arba nepažeidžiant bako paviršiaus.

4.10. Konstrukcijos tinkamumo bandymai

Norint patvirtinti kiekvieną bakų tipą, turi būti įrodyta, kad medžiagos, konstrukcija, gamyba ir tikrinimas yra tinkami pagal jų numatytą paskirtį, vykdant atitinkamus šio priedo 6.1 lentelėje apibendrintų medžiagų tinkamumo bandymų ir šio priedo 6.2 lentelėje apibendrintų bakų tinkamumo bandymų reikalavimus, kai visi bandymai atliekami taikant atitinkamus bandymų metodus, aprašytus šio priedo A priedėlyje. Bandomieji bakai parenkami ir bandymai atliekami stebint kompetentingai institucijai. Jei bakų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti įforminti dokumentais.

4.11. Gamybos tikrinimai ir bandymai

Turi būti pateikti gamybos tikrinimų ir bandymų aprašai.

Pagal standartą EN 1251–2:2000 turi būti pateikti tokie duomenys:

c)

4.12. Neatitiktis bandymų reikalavimams

Neatitikties bandymų reikalavimams atveju atliekamas pakartotinis bandymas tokiu būdu:

Jei neatitiktis susijusi su taikomu neardomuoju bandymu, visi nustatyti defektiniai bakai turi būti atmesti arba pataisyti patvirtintu metodu. Tokiu atveju neatmesti bakai laikomi nauja partija. Visi atitinkami prototipo arba partijos bandymai, reikalingi naujos partijos priimtinumui įrodyti, atliekami iš naujo. Jei paaiškėja, kad vieno arba daugiau bandymų rezultatai net iš dalies neatitinka privalomųjų, turi būti atmesti visi partijos bakai.

4.13. Konstrukcijos pakeitimas

Konstrukcijos pakeitimas – bet koks konstrukcinių medžiagų arba matmenų pakeitimas, kurio negalima priskirti įprastai gamybinei užlaidai.

Mažus konstrukcijos pakeitimus turi būti leidžiama įvertinti supaprastinta bandymų programa. 6.4 lentelėje nurodytiems konstrukcijos pakeitimams reikalingi lentelėje nurodyti konstrukcijos tinkamumo bandymai.

6.1 lentelė

Konstrukcijos medžiagų tinkamumo bandymai

6.2 lentelė

Bako konstrukcijos tinkamumo bandymai

6.3 lentelė

Esminiai gamybos tikrinimo reikalavimai

Kokybės tikrinimas

Gamybos kontrolės bandymų medžiaga

Neardomasis bandymas

Bandymas slėgiu

6.4 lentelė

Konstrukcijos pakeitimas

4.14. Bandymas slėgiu

Kiekvienas bakas turi būti bandomas pagal A.4 skirsnį. (3B priedo A priedėlis).

4.15. Bako konstrukcijos tinkamumo bandymai

4.15.1. Bendrosios nuostatos

Atliekami pagamintų bakų, kurie atitinka įprastos gamybos reikalavimus ir paženklinti identifikavimo ženklais, konstrukcijos tinkamumo bandymai. Parinkimas, stebėjimas ir rezultatų įforminimas dokumentais turi atitikti 4.11 punkto reikalavimus.

4.15.2. Apsaugos nuo ugnies bandymas

Bandymai turi būti atliekami pagal A.1 skirsnį (3B priedo A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

5. ŽENKLAI

5.1. Gamintojas baką paženklina aiškiais, nuolatiniais, ne mažesnio kaip 6 mm aukščio ženklais. Ženklai priklijuojami lipniomis etiketėmis arba pritvirtinami privirintomis plokštėmis. Klijuojamos etiketės ir klijavimo būdas turi atitikti standarto ISO 7225 arba lygiareikšmio standarto reikalavimus. Leidžiama naudoti sudėtines etiketes ar plokšteles, kurios turėtų būti išdėstytos taip, kad jų neuždengtų tvirtinimo apkabos. Kiekvienas šio priedo reikalavimus atitinkantis bakas ženklinamas taip:

Ženklai turi būti išdėstyti išvardyta tvarka, bet konkretus išdėstymas gali keistis atsižvelgiant į prieinamą paviršiaus plotą. Priimtinas privalomosios informacijos pavyzdys yra:

6. PARUOŠIMAS IŠSIŲSTI

Prieš išsiunčiant iš gamintojo gamyklos kiekvieno bako vidus turi būti švarus. Į visas bakų angas, kurios ne iš karto uždaromos įsukant vožtuvą ir saugos įtaisus, jei naudojami, turi būti įsukti kamščiai, kurie neleistų patekti drėgmei ir apsaugotų sriegius.

Pirkėjui turi būti pateiktas gamintojo pareiškimas dėl eksploatavimo ir visa būtina informacija tinkamam bako tvarkymui, naudojimui ir eksploatavimo kontrolei užtikrinti. Pareiškimas turi atitikti šio priedo D priedėlį.

A priedėlis

BANDYMŲ METODAI

A.1. APSAUGOS NUO UGNIES BANDYMAS

A.1.1. Bendrosios nuostatos

Apsaugos nuo ugnies bandymais turi būti įrodyta, kad pagaminti bakai, turintys projekte nurodytą apsaugos nuo ugnies sistemą (bako vožtuvą, viršslėgio įtaisus ir (arba) įrengtą šiluminę izoliaciją), nepratrūks, jei atliekant bandymą nustatytomis sąlygomis bus veikiami ugnimi. Atliekant atsparumo ugniai bandymą reikia imtis ypatingų atsargumo priemonių tuo atveju, jeigu bakas sutrūktų.

A.1.2. Bako parengimas

Vidinis bakas turi būti tos pačios temperatūros, kokia yra suskystintų gamtinių dujų. Šis reikalavimas pripažįstamas įvykdytu, jeigu per paskutines 24 valandas degalų bake esančių SkGD tūris buvo bent jau lygus pusei vidinio bako tūrio.

Į degalų baką turi būti pripilta tiek SkGD, kad masės matavimo sistema išmatuotas SkGD kiekis būtų ne didesnis kaip 10 % didžiausio leidžiamo grynojo kiekio, kuris gali būti vidiniame bake.

A.1.3. Ugnies šaltinis

Ugnies ilgis ir plotis turi būti 0,1 m didesnis už planuojamus degalų bako matmenis. Standarte ISO 11439 pateikiami nurodymai tinkamam gaisro bandymui atlikti. Vidutinė temperatūra turi viršyti 590 °C per visą bandymo laiką.

Ugniai gauti galima naudoti bet kokį kurą, jei galima gauti vienodą šilumą, kurios pakaktų išlaikyti nurodytą bandymo temperatūrą tol, kol iš bako išleidžiamos dujos. Pasirenkant kurą reikėtų atsižvelgti į oro teršimo aspektus. Ugnies šaltinio padėtis turi būti aprašyta pakankamai išsamiai, kad būtų galima atkurti bako įšilimo spartą. Jei atliekant bandymą įvyksta bet koks gedimas arba ugnis nėra pastovi, rezultatas turi būti panaikintas.

A.1.4. Temperatūros ir slėgio matavimai

Vidutinė 10 mm žemiau degalų bako esančio tarpo temperatūra, matuojant dviem ar daugiau termoporomis, turi būti bent 590 °C.

Atliekant bandymą termoporų temperatūra ir bako slėgis turi būti registruojami kas 30 sekundžių arba dažniau.

A.1.5. Bendrieji bandymo reikalavimai

Degalų bako slėgis bandymo pradžioje turi būti ne didesnis kaip 0,1 MPa suskystintų gamtinių dujų soties slėgio vidiniame bake.

Išmatuojamas laikas nuo to momento, kai vidutinė temperatūra pasiekia 590 °C, iki pirminio viršslėgio vožtuvo atidarymo momento.

Kai viršslėgio vožtuvas atidaromas, bandymas tęsiamas, kol baigiamas dujų išleidimas per viršslėgio vožtuvą.

A.1.6. Priimtini rezultatai

Degalų bako išlaikymo laikotarpis, kuris yra laikas, praėjęs iki viršslėgio vožtuvo atidarymo, turi būti ne mažesnis kaip 5 minutės degant liepsnai išorėje.

Degalų bakas neturi pratrūkti, o slėgis vidiniame bake neturi viršyti leidžiamosios trikties diapazono vidiniame bake. Antrinis viršslėgio vožtuvas apriboja slėgį vidiniame bake, kuris neturi viršyti bandymo slėgio, nurodyto 3B priedo 4.4 punkte.

A.2. KRITIMO BANDYMAS

Kiekvienos šeimos degalų bakai turi būti išbandomi atliekant kritimo bandymus bako vientisumui patikrinti. Kritimo bandymai apima degalų bako numetimą iš 9 m aukščio ant svarbiausios bako vietos (kitos nei vamzdyno galas) ir numetimą iš 3 m aukščio ant vamzdyno galo. Bakas visas turi būti pripildytas skysto azoto, prisotinto iki pusės darbinio slėgio, ekvivalento pagal svorį. Neturi būti jokio produkto praradimo laikant vieną valandą po kritimo bandymo, išskyrus viršslėgio vožtuvo veikimą ir garus tarp įleidžiamojo kaklelio ir antrinės vožtuvų patikros, kai atliekamas kritimo bandymas apima įleidžiamąjį kaklelį. Vakuumo praradimas, indo, vamzdyno ir vamzdyno apsaugos įdubimai, atraminės konstrukcijos sistemos pažeidimai yra priimtini.

Bakas turi būti išbandomas numetant vertikaliai taip, kad jis kristų ant standaus, plokščio, netampraus, lygaus ir horizontalaus paviršiaus toliau nurodytose vietose. Taip darant bakas yra sulaikomas nustatytame mažiausiame aukštyje virš žemės paviršiaus diametraliai priešingame smūgio vietai taške, kad sunkio centras atsidurtų tiesiai vertikaliai virš to taško.

Kuro siurbliai ir kiti bako tvirtinimo elementai taip pat turi atitikti bako kritimo bandymo reikalavimus ir turi būti kartu išbandomi.

A.3. IŠLAIKYMO LAIKOTARPIO BANDYMAS

Bakas pripildomas ne daugiau kaip 10 % didžiausio leidžiamo SkGD gryno kiekio, esant gamintojo nurodytai didžiausiai projektinei pripiltų dujų temperatūros ir slėgio santykio intervalo vertei. Hidrostatinis slėgis registruojamas kas minutę bent 120 valandų 20 °C ± 5 °C aplinkos temperatūroje. Hidrostatinis slėgis turi būti pastovus (iki 10 kPa) arba didėjantis per visą bandymo trukmę. Bendras bako ir jame esančių degalų svoris matuojamas ir tikrinamas, kad būtų stabilus (nukrypimas ne daugiau 1 %) per visą bandymo trukmę; bet koks skysčio (burbuliuojančio) išleidimas per visą bandymo laikotarpį nėra priimtinas. Priimtina hidrostatinio slėgio, matuoto 120 ar daugiau valandų, vertė turi būti mažesnė negu bako vardinė pirminio viršslėgio vožtuvo slėgio nuostata. Jeigu hidrostatinis slėgis yra mažesnis nei vardinė pirminio viršslėgio vožtuvo slėgio nuostata po 120 val., bandymas gali būti tęsiamas, kol pasiekiamas tas slėgis, o gamintojo didžiausia projektinė pripiltų dujų temperatūros ir slėgio santykio intervalo vertė gali būti apibrėžiama kaip hidrostatinis slėgis, užregistruotas 120 valandų prieš pasiekiant vardinę pirminio viršslėgio vožtuvo slėgio nuostatą. Gamintojas taip pat gali nustatyti ilgesnį nei 120 valandų išlaikymo laikotarpį arba išlaikymo laikotarpį (ilgesnį nei 120 valandų) projektinio pripiltų dujų temperatūros ir slėgio santykio atžvilgiu, remiantis užregistruota hidrostatinio slėgio kitimo laiko atžvilgiu istorija.

A.4. BANDYMAS SLĖGIU

Kiekvienas vidinis indas apžiūrimas atliekant bandymą slėgiu, nurodytu 3B priedo 4.4 punkte, išlaikomu bent 30 sekundžių be jokių matomų nuotėkio, deformacijos ar kitų defektų.