Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 13. „M, N ir O kategorijų transporto priemonių tvirtinimo, atsižvelgiant į stabdžius, suvienodintos nuostatos“

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

TURINYS

TAISYKLĖ

PRIEDAI

1. TAIKYMO SRITIS

2. APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

3. PATVIRTINIMO PARAIŠKA

4. PATVIRTINIMAS

5. TECHNINIAI REIKALAVIMAI

5.1. Bendrieji reikalavimai

5.1.1. Stabdžių sistema

5.1.2. Stabdžių sistemos funkcijos

Šios taisyklės 2.3 punkte apibrėžta stabdžių sistema turi atlikti toliau nurodytas funkcijas.

5.1.2.1. Darbinė stabdžių sistema

Darbinė stabdžių sistema turi užtikrinti, kad transporto priemonę bus galima valdyti ir saugiai, greitai bei efektyviai sustabdyti, nesvarbu, koks jos greitis ar krovinys ir kokia įkalnė ar nuokalnė. Turi būti įmanoma transporto priemonę sustabdyti palaipsniui. Vairuotojas turi turėti galimybę sustabdyti transporto priemonę sėdėdamas jam skirtoje vietoje ir neatitraukdamas rankų nuo tiesiogiai valdomos vairo mechanizmo dalies.

5.1.2.2. Atsarginė stabdžių sistema

Atsarginė stabdžių sistema privalo būti tokia, kad sugedus darbinei stabdžių sistemai, transporto priemonę būtų įmanoma sustabdyti neviršijant priimtino stabdymo kelio. Turi būti įmanoma laipsniškai keisti stabdymo jėgą. Vairuotojas turi turėti galimybę sustabdyti transporto priemonę sėdėdamas jam skirtoje vietoje ir bent viena ranka laikydamas tiesiogiai valdomą vairo mechanizmą. Taikant šias nuostatas, laikoma, kad vienu metu darbinė stabdžių sistema gali sugesti ne daugiau kaip vieną kartą.

5.1.2.3. Stovėjimo stabdžių sistema

Stovėjimo stabdžių sistema turi būti tokia, kad, darbines tos sistemos dalis užfiksavus tik mechaniniu įtaisu, įkalnėje arba nuokalnėje pastatyta transporto priemonė galėtų stovėti net tada, kai vairuotojo joje nėra. Vairuotojas turi turėti galimybę sustabdyti transporto priemonę sėdėdamas jam skirtoje vietoje; stabdant priekabą, laikomasi šios taisyklės 5.2.2.10 punkto nuostatų. Priekabos pneumatiniai stabdžiai ir velkančiosios transporto priemonės stovėjimo stabdžių sistema gali veikti vienu metu, su sąlyga, kad vairuotojas bet kuriuo metu gali patikrinti, ar pakanka grynai mechaniškai stovėjimo stabdžių sistemos sukurtos jėgos.

5.1.3. Variklinių transporto priemonių ir priekabų pneumatinių stabdžių sistemų jungtys

5.1.4. Nuostatos dėl periodinės techninės stabdžių sistemų apžiūros

5.1.4.1. Turi būti įmanoma įvertinti darbinių stabdžių komponentų dilimo būklę, jeigu tos dalys gali susidėvėti, pvz., frikciniai antdėklai bei būgnai ir (arba) diskai (būgnų ir diskų dilimas nebūtinai turi būti vertinami atliekant periodinę techninę apžiūrą). Būdas, kaip tai atlikti, apibrėžiamas šios taisyklės 5.2.1.11.2 ir 5.2.2.8.2 punktuose.

5.1.4.2. Siekiant apskaičiuoti kiekvienos transporto priemonėje, kurioje sumontuota pneumatinė stabdžių sistema, įrengtos ašies stabdymo jėgų veikimą, toliau nurodytose vietose įrengiamos oro slėgio patikros jungtys.

5.1.4.3. Reikmenų ar transporto priemonės kėbulo modifikacijos ir konstrukcija neturi trukdyti pasiekti patikros jungčių, kurias reikia įrengti.

5.1.4.4. Turi būti įmanoma pasiekti didžiausią stabdymo jėgą statinėmis sąlygomis ant riedėjimo dangos arba ritininio stabdžių tikrinimo stendo.

5.1.4.5. Duomenys apie stabdžių sistemas

5.1.4.6. Etaloninė stabdymo jėga

5.1.4.7. Turi būti numatyta galimybė paprastai patikrinti, ar sudėtinės elektroninės stabdžių valdymo sistemos tinkamai veikia. Jeigu būtina speciali informacija, turi būti numatyta galimybė ją lengvai gauti.

5.1.5. 18 priedo reikalavimai taikomi visų sudėtinių transporto priemonės elektroninių valdymo sistemų, kurios kontroliuoja stabdymo funkcijos pavaros valdymą arba ją sudaro, saugos savybėms, įskaitant tas sistemas, kurios stabdžių sistemą (-as) naudoja automatiškai kontroliuojamam stabdymui arba atskirų ratų stabdymui.

Tačiau sistemoms arba funkcijoms, kurios stabdžių sistemą naudoja aukštesnio lygio tikslams pasiekti, taikomos tik tos 18 priedo nuostatos, kurios turi tiesioginio poveikio stabdžių sistemai. Jeigu tokių sistemų yra, atliekant stabdžių sistemos tipo tvirtinimo bandymus, jų negalima išjungti.

5.2. Stabdžių sistemų charakteristikos

5.2.1. M2, M3 ir N kategorijų transporto priemonės

5.2.1.1. Transporto priemonėje sumontuotų stabdžių sistemų sąranka turi atitikti darbinėms, atsarginėms ir stovėjimo stabdžių sistemoms nustatytus reikalavimus.

5.2.1.2. Sistemos, atliekančios darbo, atsarginių ir stovėjimo stabdžių funkcijas, gali turėti bendrų komponentų, jeigu tik laikomasi toliau pateikiamų sąlygų.

5.2.1.3. Kai darbinės ir atsarginės stabdžių sistemų valdikliai yra atskiri ir jie įjungiami vienu metu, viena iš sistemų – darbinė stabdžių sistema arba atsarginė stabdžių sistema – turi veikti tiek tada, kai abi sistemos yra tinkamos darbinės būsenos, tiek tada, kai viena iš sistemų yra sugedusi.

5.2.1.4. Nepriklausomai nuo to, ar darbinė ir atsarginė stabdžių sistemos yra sujungtos, darbinė stabdžių sistema turi būti tokia, kad sugedus jos pavaros daliai, tačiau įjungus darbinių stabdžių valdiklį, vis dar būtų įmanoma sustabdyti užtektinai ratų. Tie ratai turi būti parinkti taip, kad liekamasis darbinės stabdžių sistemos veiksmingumas atitiktų šios taisyklės 4 priedo 2.4 punkte nustatytus reikalavimus.

5.2.1.5. Kai vartojama ne vairuotojo raumenų jėga, o kitokia energija, nebūtina, kad būtų daugiau kaip vienas jos šaltinis (hidraulinis siurblys, oro kompresorius ir pan.), tačiau priemonės, kuriomis varomas prietaisas – tos energijos šaltinis – turi būti kuo saugesnės.

5.2.1.6. Laikantis 5.2.1.2, 5.2.1.4 ir 5.2.1.5 punktuose nustatytų reikalavimų, negalima naudoti tokio tipo automatinių įtaisų, kurių mažo efektyvumo galima būtų nepastebėti dėl to, kad tam tikros paprastai neveikiančios dalys suveikia tik sugedus stabdžių sistemai.

5.2.1.7. Darbinė stabdžių sistema turi veikti visus transporto priemonės ratus ir tinkamai paskirstyti ašims tenkančią jėgą.

5.2.1.8. Darbinės stabdžių sistemos jėga turi būti simetriškai paskirstyta tos pačios ašies ratams transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu. Turi būti deklaruotas kompensavimas ir tokios funkcijos, kaip stabdžių antiblokavimas, dėl kurių įmanoma nukrypti nuo šio simetriško pasiskirstymo.

5.2.1.9. Sutrikus elektrinei valdymo pavarai, stabdžiai neturi suveikti, jeigu vairuotojas to nepageidauja.

5.2.1.10. Komponentai, kuriais darbinės, atsarginės ir stovėjimo stabdžių sistemos veikia su ratais sujungtus stabdymo paviršius, turi būti tinkamo stiprumo.

Kai tam tikros ašies arba ašių stabdymo momentas sukuriamas tiek frikcinių stabdžių sistema, tiek B kategorijos elektrine regeneracine stabdžių sistema, pastarąjį šaltinį leidžiama išjungti, jeigu frikcinių stabdžių šaltinis lieka prijungtas nuolatos ir gali užtikrinti kompensavimą, minėtą 5.2.1.7.2.1 punkte.

Tačiau įvykus trumpam pereinamajam išsijungimui, priimtinas ir ne visiškas kompensavimas, jeigu per 1 s šis kompensavimas pasiekia bent 75 proc. galutinės vertės.

Nepaisant to, visais atvejais nuolatos sujungta frikcinių stabdžių sistema turi užtikrinti, kad tiek darbinių, tiek atsarginių stabdžių sistemų efektyvumas toliau atitiktų nustatytą lygį.

Stovėjimo stabdžių sistemos stabdymo paviršius leidžiama atjungti tik su sąlyga, kad šį atjungimą valdo pats vairuotojas, sėdintis savo vietoje ir naudojantis sistemą, kuri negali suveikti įvykus nuotėkiui.

5.2.1.11. Stabdžių išdilimą turi būti įmanoma lengvai pašalinti rankiniu ar automatiniu būdu reguliuojamomis priemonėmis. Be to, pavaros valdiklis ir pavaros bei stabdžių komponentai turi turėti tokią eigos atsargą ir prireikus tinkamų kompensavimo priemonių, kad stabdžiams įkaitus arba iki tam tikros ribos susidėvėjus stabdžių trinkelės antdėklams, efektyvų stabdymą būtų galima užtikrinti tiesiogiai nieko nereguliuojant.

5.2.1.11.1. Darbinių stabdžių dilimo reguliavimas atliekamas automatiškai. Tačiau automatinių stabdžių reguliavimo mechanizmų nebūtina įrengti važiuoti bekele skirtose N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėse ir N1 kategorijos transporto priemonių galiniuose stabdžiuose. Po to, kai pagal 4 priede nustatytas I tipo bandymo sąlygas išbandyti stabdžiai, kuriuose įrengti automatiniai stabdžių reguliavimo mechanizmai, įkaitinami ir atvėsinami, jie turi veikti nestrigdami, kaip apibrėžta minėto priedo 1.5.4 punkte.

5.2.1.11.2. Darbinių stabdžių frikcinių komponentų dilimo patikra

5.2.1.12. Hidraulinių pavarų stabdžių sistemose skysčio rezervuarų įpylimo angos turi būti lengvai pasiekiamos; be to, skysčio atsargų talpyklos turi būti sukonstruotos ir pagamintos taip, kad, neatidarius tų talpyklų, būtų galima lengvai patikrinti skysčio atsargų lygį. Jeigu pastarasis reikalavimas nevykdomas, 5.2.1.29.1.1 punkte nurodytu raudonos spalvos įspėjamuoju signalu vairuotojas įspėjamas apie skysčio atsargų lygio sumažėjimą, dėl kurio gali sugesti stabdžių sistema. Hidraulinės pavaros stabdžių sistemose naudojamo skysčio tipas žymimas simboliu pagal standarto ISO 9128:1987 1 arba 2 brėžinį. Simbolis turi būti pritvirtintas matomoje vietoje taip, kad jo nebūtų galima nutrinti, 100 mm atstumu nuo skysčio rezervuarų įpylimo angų; gamintojas gali pateikti papildomos informacijos.

5.2.1.13. Įspėjamasis įtaisas

5.2.1.14. Nepažeidžiant šios taisyklės 5.1.2.3 punkte nustatytų reikalavimų, kai tam, kad stabdžių sistema veiktų, būtinas papildomas energijos šaltinis, energijos rezervo turi būti tiek, kad, sustojus varikliui ar sugedus priemonėms, kuriomis varomas tas energijos šaltinis, stabdžių veiksmingumas liktų toks, kad transporto priemonę būtų galima sustabdyti nustatytomis sąlygomis. Be to, jeigu vairuotojo raumenų jėga, kuria veikiama stovėjimo stabdžių sistema, sustiprinama stiprintuvu, sugedus tam stiprintuvui, prireikus stovėjimo stabdį turi būti įmanoma įjungti naudojant stiprintuvui netiekiamos energijos rezervą. Tai gali būti ir darbinei stabdžių sistemai skirtas energijos rezervas.

5.2.1.15. Jeigu tai yra variklinė transporto priemonė, kurią leidžiama sukabinti su priekaba, kurioje įrengti velkančiosios transporto priemonės vairuotojo valdomi stabdžiai, darbinėje velkančiosios transporto priemonės stabdžių sistemoje montuojamas įtaisas turi būti sukonstruotas taip, kad, sugedus priekabos stabdžių sistemai arba nutrūkus oro tiekimui linijoje (arba kitoje tokio pritaikyto tipo jungtyje) tarp velkančiosios transporto priemonės ir priekabos, velkančiąją transporto priemonė vis dar būtų įmanoma stabdyti taip efektyviai, kaip privaloma stabdant antrine stabdžių sistema; be to, reikalaujama, kad šis įtaisas visų pirma turėtų būti įrengtas velkančiojoje transporto priemonėje.

5.2.1.16. Pagalbinei pneumatinei ir (arba) hidraulinei įrangai energija turi būti tiekiama taip, kad lėtėjimo pagreičio charakteristikos, kai įranga veikia, atitiktų nustatytus dydžius, o stabdžių sistemoms tiekiamos energijos rezervo lygis, pažeidus energijos šaltinį bei įsijungus pagalbinei įrangai, nesumažėtų labiau, negu nurodyta 5.2.1.13 punkte.

5.2.1.17. Jeigu tai – O3 ar O4 kategorijos priekaba, darbinė stabdžių sistema turi būti vieninio arba dvigubinio stabdymo tipo.

5.2.1.18. Jeigu transporto priemone leidžiama vilkti O3 ar O4 kategorijos priekabą, jos stabdžių sistema turi atitikti toliau pateikiamus reikalavimus.

5.2.1.19. Toliau pateiktų reikalavimų turi būti laikomasi tuo atveju, kai variklinė transporto priemonė yra pritaikyta tempti priekabą, kurioje, vadovaujantis šios taisyklės 14 priedo 1.1 punktu, sumontuota elektrinė stabdžių sistema.

5.2.1.20. Jeigu pneumatinė darbinė stabdžių sistema sudaryta iš dviejų ar daugiau atskirų dalių, oras, nutekėjęs į tarpą tarp tų dalių prie valdiklio ar srauto kryptimi už jo, turi būti nuolat išleidžiamas į aplinką.

5.2.1.21. Jeigu varikline transporto priemone leidžiama vilkti O3 ar O4 kategorijos priekabą, darbinė priekabos stabdžių sistema turi veikti tik kartu su velkančiosios transporto priemonės darbine, atsargine ar stovėjimo stabdžių sistema. Vien tik priekabos stabdžius leidžiama įjungti automatiškai tada, kai velkančioji transporto priemonė juos automatiškai įjungia tik dėl transporto priemonės stabilumo.

5.2.1.22. Vadovaujantis šios taisyklės 13 priedo nuostatomis, M2, M3, N2 ir N3 kategorijų variklinėse transporto priemonėse, kuriose įrengta ne daugiau kaip keturios ašys, turi būti sumontuotos 1 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistemos.

5.2.1.23. Variklinėse transporto priemonėse, kuriomis leidžiama vilkti priekabą, kurioje įrengta stabdžių antiblokavimo sistema, taip pat įrengiama standarto ISO 7638:1997 (11) reikalavimus atitinkanti speciali elektrinė jungtis, skirta elektrinės valdymo linijos pavarai ir (arba) priekabų stabdžių antiblokavimo sistemoms.

5.2.1.24. Papildomi reikalavimai, taikomi M2, N1 ir N2 kategorijos (kurių masė mažesnė kaip 5 tonos) transporto priemonėms, kuriose sumontuota A kategorijos elektrinė regeneracinė stabdžių sistema:

5.2.1.25. Toliau pateikti papildomi reikalavimai, taikomi M2, N1 ir N2 kategorijos (kurių masė mažesnė kaip 5 tonos) transporto priemonėms, kuriose sumontuota B kategorijos elektrinė regeneracinė stabdžių sistema.

5.2.1.26. Specialūs papildomi reikalavimai, taikomi elektrinei stovėjimo stabdžių sistemos pavarai

5.2.1.27. Specialūs papildomi reikalavimai, taikomi darbinei stabdžių sistemai su elektrine valdymo pavara

5.2.1.28. Specialieji reikalavimai, taikomi sukabinimo jėgos valdikliui

5.2.1.29. Signalas, įspėjantis apie stabdžių gedimą ar defektą

Toliau apibrėžiami bendrieji reikalavimai, taikomi įspėjamiesiems vaizdo signalams, kuriais siekiama pranešti vairuotojui apie tam tikrus variklinės transporto priemonės arba prireikus priekabos stabdžių sistemos gedimus (defektus). Šie signalai naudojami tik šioje taisyklėje apibrėžtais tikslais, išskyrus 5.2.1.29.6 punkte nustatytus atvejus.

5.2.1.30. Stabdymo signalo įjungimas, siekiant įžiebti stabdymo žibintus

5.2.1.31. Jeigu transporto priemonėje įrengiami avarinio stabdymo rodikliai, avarinio stabdymo signalo įjungimas ir išjungimas turi atitikti toliau nurodytus techninius reikalavimus.

5.2.2. O kategorijos transporto priemonės

5.2.2.1. Darbinės stabdžių sistemos nebūtina įrengti O1 kategorijos priekabose; tačiau, jeigu darbinė stabdžių sistema šios kategorijos priekabose sumontuojama, jos turi atitikti tokius pačius reikalavimus, kaip ir O2 kategorijos priekabos.

5.2.2.2. O2 kategorijos priekaboje įrengiama arba vieninio, arba dvigubinio, arba inercinio (saviridos) stabdymo tipo darbinė stabdžių sistema. Pastarojo tipo stabdžių sistemą leidžiama įrengti tik centrinės ašies priekabose. Tačiau leidžiama įrengti elektrines stabdžių sistemas, atitinkančias šios taisyklės 14 priedo reikalavimus.

5.2.2.3. Kiekvienoje O3 ir O4 kategorijos priekaboje turi būti įrengta vieninio arba dvigubinio stabdymo tipo darbinė stabdžių sistema.

5.2.2.4. Darbinė stabdžių sistema:

5.2.2.5. Darbinės stabdžių sistemos jėga turi būti simetriškai paskirstyta tos pačios ašies ratams transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu. Turi būti deklaruotas kompensavimas ir tokios funkcijos, kaip stabdžių antiblokavimas, dėl kurių galimos šio simetriško pasiskirstymo nuokrypos.

5.2.2.6. Sutrikus elektrinės valdymo pavaros funkcijai, stabdžiai neturi suveikti, jeigu vairuotojas to nepageidauja.

5.2.2.7. Stabdymo paviršiai, be kurių neįmanoma užtikrinti nustatyto efektyvumo, turi būti nuolat sujungti su ratais standžiąja jungtimi arba nelūžtančiais komponentais.

5.2.2.8. Stabdžių išdilimą turi būti įmanoma lengvai pašalinti rankiniu ar automatiniu būdu reguliuojamomis priemonėmis. Be to, pavaros valdiklis ir pavaros bei stabdžių komponentai turi turėti tokią eigos atsargą ir prireikus tinkamų kompensavimo priemonių, kad stabdžiams įkaitus arba iki tam tikros ribos susidėvėjus stabdžių trinkelės antdėklams, efektyvų stabdymą būtų galima užtikrinti tiesiogiai nieko nereguliuojant.

5.2.2.9. Stabdžių sistemos turi būti tokios, kad, nutrūkus sukabinimo įtaisui, kai priekaba juda, ji būtų stabdoma automatiškai. Tačiau ši nuostata netaikoma priekaboms, kurių didžiausia masė neviršija 1,5 tonos, jeigu šiose priekabose be pagrindinio sukabinimo įtaiso papildomai yra antrinių sukabinimo įtaisų (grandinė, kabelis, lynas ir pan.), kurie, atsijungus pagrindiniam sukabinimo įtaisui, neleidžia vilkčiai susiliesti su žeme, tačiau turi tam tikrą liekamąjį poveikį priekabos judėjimui.

5.2.2.10. Kiekvienos priekabos, kurioje turi būti įrengta darbinė stabdžių sistema, stovėjimo stabdį turi būti įmanoma panaudoti net tada, kai priekaba atskirta nuo velkančiosios transporto priemonės. Stovėjimo stabdžių įtaisas turi būti toks, kad asmuo, stovėdamas ant žemės paviršiaus, jį galėtų įjungti; tačiau, jei priekaba skirta keleiviams vežti, šis įtaisas turi būti toks, kad jį būtų galima įjungti esant priekabos viduje.

5.2.2.11. Jeigu priekaboje įrengtas įtaisas, kuriuo išjungiamas stabdžių sistemos, išskyrus stovėjimo stabdžių sistemą, suslėgtojo oro valdiklis, tas įtaisas turi būti sukonstruotas ir pagamintas taip, kad į neveikimo būseną jis sugrįžtų ne vėliau kaip atnaujinus suslėgtojo oro tiekimą priekabai.

5.2.2.12. O3 ir O4 kategorijų priekabos turi atitikti 5.2.1.18.4.2 punkte nurodytus reikalavimus. Už valdymo linijos sukabintuvo lengvai pasiekiamoje vietoje turi būti pritvirtinta slėgio patikros jungtis.

5.2.2.13. Vadovaujantis šios taisyklės 13 priede nustatytais reikalavimais, O3 kategorijos priekabose turi būti įrengtos stabdžių antiblokavimo sistemos. Vadovaujantis šios taisyklės 13 priede nustatytais reikalavimais, taikomais A kategorijai, O4 kategorijos priekabose turi būti įrengtos stabdžių antiblokavimo sistemos.

5.2.2.14. Jeigu pagalbinei įrangai tiekiama darbinės stabdžių sistemos energija, ši sistema turi būti apsaugota taip, kad stabdymo jėgų, kuriomis veikiamas ratų išorės kraštas, suma, vadovaujantis šios taisyklės 4 priedo 3.1.2.1 punktu, būtų lygi bent 80 proc. vertės, nustatytos atitinkamai priekabai. Šis reikalavimas turi būti įvykdytas šiomis veikimo sąlygomis:

veikiant pagalbinei įrangai bei

trūkus pagalbinei įrangai arba jai tapus nesandaria, nebent toks trūkis ar nesandarumas turi poveikio šios taisyklės 10 priedo 6 dalyje nurodytam valdymo signalui ir todėl turi būti laikomasi minėtoje dalyje nustatytų veiksmingumo reikalavimų.

5.2.2.15. Specialūs papildomi reikalavimai, taikomi darbinei stabdžių sistemai su elektrine valdymo pavara

5.2.2.16. Kai energijos akumuliatoriai bet kurioje su vilkiku, kuriame įrengta elektrinė valdymo linija, sujungtos priekabos, kurioje irgi įrengta elektrinė valdymo linija, darbinės stabdžių sistemos dalyje nusenka iki 5.2.2.16.1 punkte nustatytos ribos, velkančiosios transporto priemonės vairuotojui siunčiamas įspėjamasis signalas. Įspėjimas siunčiamas 5.2.1.29.2.1 punkte nurodytu raudonos spalvos signalu, o informacija apie gedimą perduodama priekabos elektrinės valdymo linijos duomenų perdavimo kanalu. Be to, standarto ISO 7638:1997 (20) reikalavimus atitinkančios elektrinės jungties penktuoju kontaktu siunčiamas 5.2.1.29.2 punkte nurodytas atskiras geltonos spalvos įspėjamasis signalas, kuriuo vairuotojui pranešama, kad energijos lygis priekaboje sumažėjo.

5.2.2.17. Priekabose, kuriose įrengta elektrinė valdymo linija, ir O3 bei O4 kategorijos priekabose, kuriose įrengta stabdžių antiblokavimo sistema, sumontuojama standarto ISO 7638:1997 (20) reikalavimus atitinkanti speciali elektrinė jungtis, skirta stabdžių sistemai ir (arba) stabdžių antiblokavimo sistemai (21). Šioje taisyklėje nustatyti privalomi įspėjamieji signalai, kuriais pranešama apie gedimą ir kurie aktyvuojami naudojant minėtą jungtį. Priekaboms taikomi atitinkami variklinėms transporto priemonėms nustatyti reikalavimai dėl įspėjamųjų signalų, kuriais pranešama apie gedimą, yra apibrėžti 5.2.1.29.4, 5.2.1.29.5 ir 5.2.1.29.6 punktuose.

Ant priekabų, kuriose, kaip apibrėžta, yra įrengta standartu ISO 7638:1997 nustatyta jungtimi, turi būti pritvirtinti nenutrinami ženklai apie stabdžių sistemos funkcionalumą prijungus ar atjungus standartu ISO 7638:1997 nustatytą jungtį. Ženklai turi būti išdėstyti taip, kad būtų matomi, prijungus pneumatinės ir elektrinės valdymo linijos jungtis.

5.2.2.18. Kai 5.1.3.6 punkte apibrėžtoms funkcijoms naudojama ISO 7638:1997 nustatyta jungtimi tiekiama energija, stabdžių sistemai turi būti suteiktas pirmumas ir ji turi būti apsaugota nuo išorinės perkrovos poveikio. Šią apsaugą turi atlikti stabdžių sistema.

5.2.2.19. Sugedus vienai iš valdymo linijų, jungiančių dvi pagal 5.1.3.1.2 punktą įrengtas transporto priemones, nesugedusi priekabos valdymo linija turi būti automatiškai naudojama 4 priedo 3.1 punkte nustatytam priekabos stabdymo veiksmingumui užtikrinti.

5.2.2.20. Kai priekabai tiekiamos elektros srovės įtampa nukrinta žemiau gamintojo nurodytos ribos, kurią pasiekus nustatyto darbinių stabdžių veiksmingumo nebeįmanoma užtikrinti, naudojant standartu ISO 7638:1997 (22) patvirtintos jungties penktąjį kontaktą įjungiamas atskiras geltonos spalvos įspėjamasis signalas, nurodytas 5.2.1.29.2 punkte. Be to, su vilkiku, kuriame įrengta elektrinė valdymo linija, sujungtos priekabos, kurioje irgi įrengta elektrinė valdymo linija, minėtos valdymo linijos duomenų perdavimo kanalu turi būti atsiųsta informacija apie gedimą, pagal kurią suveikia 5.2.1.29.2.1 punkte nurodytas raudonos spalvos įspėjamasis signalas.

5.2.2.21. Nepaisant 5.2.1.18.4.2 ir 5.2.1.21 punktuose nustatytų reikalavimų, priekabos stabdžiai taip pat gali įsijungti automatiškai, kai juos aktyvuoja priekabos stabdžių sistema, įvertinusi transporto priemonės pateiktą informaciją.

5.2.2.22. Darbinės stabdžių sistemos įjungimas

6. BANDYMAI

Šios taisyklės 4 priede aprašomi stabdymo bandymai, kuriuos turi išlaikyti patvirtinti pateiktos transporto priemonės, ir privalomasis stabdymo veiksmingumas.

7. TRANSPORTO PRIEMONĖS AR STABDŽIŲ SISTEMOS TIPO PAKEITIMAS IR TIPO IŠPLĖTIMO PATVIRTINIMAS

8. GAMYBOS ATITIKTIS

9. BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

10. VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemones, jis turi apie tai pranešti patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija turi pranešti apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims, naudodama šios taisyklės 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

11. PATVIRTINIMO BANDYMUS ATLIEKANČIŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR ADMINISTRACIJOS PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracijos padalinių, kuriems siunčiami kitose šalyse išduoti liudijimai apie patvirtinimo suteikimą ar tipo išplėtimo patvirtinimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

12. PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

12.1. Bendrieji reikalavimai

12.2. Nauji tipo patvirtinimai

12.3. Senųjų tipo patvirtinimo liudijimų galiojimo ribojimas

12.4. Naujos Susitariančiosios Šalys

(1) Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais dokumentu Amend.4).

(2) Remiantis šios taisyklės 12 dalyje nustatytomis taikymo datomis, M1 kategorijos transporto priemonių stabdžių reikalavimai yra nustatyti išimtinai Taisyklėje Nr. 13-H. Susitariančiosios Šalys, pasirašiusios tiek Taisyklę Nr. 13-H, tiek šią taisyklę, turi pripažinti, kad N1 kategorijos transporto priemonių patvirtinimo pagal bet kurią iš šių taisyklių liudijimai turi vienodą galią.

(3) 1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (nenaudojamas), 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus suteikia jos valstybės narės, naudodamos atitinkamus EEK simbolius), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrikos Respublika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54 ir 55 (nenaudojami) ir 56 – Juodkalnija. Tolesni numeriai kitoms šalims skiriami chronologine tvarka, kuria jos ratifikavo arba prisijungė prie Susitarimo dėl suvienodintų techninių nuostatų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas nuostatas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų; apie paskirtus numerius Susitariančiosioms Šalims praneša Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius.

(4) 5.1.3.1.3 punkto reikalavimus atitinkančios variklinių transporto priemonių ir priekabų jungtys neleidžiamos tol, kol nebus priimti vienodi techniniai standartai, kuriais užtikrinamas suderinamumas ir sauga.

(5) Netaikoma priekaboms.

(6) Kai skiriasi nuo mažiausio įjungimo slėgio.

(7) Taikoma tik priekaboms.

(8) Netaikoma transporto priemonėms, kurių stabdžių sistemos valdomos elektroniniu būdu.

(9) Atliekant periodinę techninę apžiūrą, gali tekti koreguoti nustatytas mažiausias visos transporto priemonės stabdymo greičio ribinės vertes, siekiant atsižvelgti į nacionalinius ar tarptautinius eksploatavimo reikalavimus.

(10) Institucija, įgaliota suteikti patvirtinimą, turi teisę patikrinti darbinių stabdžių sistemą, taikydama papildomas transporto priemonės bandymo procedūras.

(11) Galima atitinkamai naudoti 5 ar 7 kontaktų jungtis, nustatytas standartu ISO 7638:1997.

(12) Kol nebus vienodos bandymų tvarkos, gamintojai turi pateikti technikos tarnyboms galimų pavaros valdiklio gedimų ir jų poveikio analizę. Technikos tarnyba ir transporto priemonės gamintojas turi aptarti šią informaciją ir dėl jos susitarti.

(13) Galima atitinkamai naudoti 5 ar 7 kontaktų jungtis, nustatytas standartu ISO 7638:1997.

(14) Teikiant tipo patvirtinimą, transporto priemonės gamintojas turi patvirtinti šio reikalavimo atitiktį.

(15) Pasirinkus atrankųjį stabdymą, ši funkcija gali būti pakeista automatiškai kontroliuojamo stabdymo funkcija.

(16) Šis reikalavimas netaikomas, kol standartas ISO 11992 nebus iš dalies pakeistas ir į jį nebus įtraukta nuostata dėl pranešimo apie stabdymo žibintų įžiebimą.

(17) Kol nebus susitarta dėl vienodų techninių reikalavimų, kuriais remiantis būtų galima tinkamai įvertinti automatinio stabdžių reguliavimo mechanizmo funkciją, laisvojo veikimo reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu laisvasis veikimas pastebimas atliekant atitinkamos priekabos stabdžių bandymus.

(18) Kol nebus vienodos bandymų tvarkos, gamintojai turi pateikti technikos tarnyboms galimų pavaros valdiklio gedimų ir jų poveikio analizę. Technikos tarnyba ir transporto priemonės gamintojas turi aptarti šią informaciją ir dėl jos susitarti.

(19) Galima atitinkamai naudoti 5 ar 7 kontaktų jungtis, nustatytas standartu ISO 7638:1997.

(20) Galima atitinkamai naudoti 5 ar 7 kontaktų jungtis, nustatytas standartu ISO 7638:1997.

(21) Standarte ISO 7638:1997 nurodytas laidininko skerspjūvis gali būti sumažintas, jeigu priekaboje įrengiamas atskiras lydusis saugiklis. Vardiniai lydžiojo saugiklio parametrai turi būti tokie, kad nebūtų viršyta didžiausioji laidininkų įtampa. Ši išlyga netaikoma priekaboms, pritaikytoms vilkti kitą priekabą.

(22) Galima atitinkamai naudoti 5 ar 7 kontaktų jungtis, patvirtintas standartu ISO 7638:1997.

(23) Teikiant tipo patvirtinimą, transporto priemonės gamintojas turi patvirtinti atitiktį šiam reikalavimui.

(24) Šis reikalavimas netaikomas, kol standartas ISO 11992 nebus iš dalies pakeistas ir į jį nebus įtraukta nuostata dėl pranešimo apie stabdymo žibintų įžiebimą.

(25) Pasirinkus atrankųjį stabdymą, ši funkcija gali būti pakeista automatiškai nustatomo stabdymo funkcija.

Slėgis, kuriam esant stūmokliai užsiblokuoja mechaniškai, priekabose neturi viršyti 400 kPa. Įvykus pavieniam priekabos darbinės stabdžių sistemos gedimui, turi būti įmanoma užtikrinti stovėjimo stabdžių veiksmingumą. Be to, po to, kai priekaba atkabinama, stabdžius turi būti įmanoma atleisti ne mažiau kaip tris kartus; prieš ją atkabinant, slėgis maitinimo linijoje turi būti 650 kPa. Šių sąlygų laikomasi, kai stabdžiai sureguliuojami kuo tiksliau. Be to, kai priekaba yra prikabinta prie velkančiosios transporto priemonės, stovėjimo stabdžių sistemą turi būti įmanoma įjungti ir išjungti taip, kaip nurodyta šios taisyklės 5.2.2.10 punkte.

13 PRIEDAS

TRANSPORTO PRIEMONIŲ, KURIOSE ĮRENGTOS STABDŽIŲ ANTIBLOKAVIMO SISTEMOS, BANDYMŲ REIKALAVIMAI

1. BENDRIEJI REIKALAVIMAI

1.1. Šiame priede nustatomas privalomasis kelių transporto priemonių, kuriose įrengtos stabdžių antiblokavimo sistemos, stabdymo veiksmingumas. Be to, pakrautos variklinės transporto priemonės, kuriomis leidžiama vilkti priekabas, ir priekabos, kuriose įrengtos pneumatinės stabdžių sistemos, turi atitikti šios taisyklės 10 priede nustatytus suderinamumo reikalavimus. Tačiau visomis apkrovos sąlygomis stabdymo greitis turi būti pasiektas tada, kai slėgis yra 20–100 kPa arba kai skaitmeninė užklausos signalo reikšmė, nustatyta valdymo linijos (-ų) sukabintuve, yra lygiavertė.

1.2. Šiuo metu žinomose stabdžių antiblokavimo sistemose yra jutiklis (-iai), valdiklis (-iai) ir moduliatorius (-iai). Vadovaujantis šios taisyklės šio priedo ir 10 priedo nuostatomis, bet kuris kitokios konstrukcijos įtaisas, kuris gali būti ateityje įrengtas, ar bet kuri kita sistema, į kuria integruojama stabdžių antiblokavimo funkcija, laikomi stabdžių antiblokavimo sistema, jeigu jos veiksmingumas atitinka nustatytąjį šiame priede.

2. APIBRĖŽTYS

2.1. Stabdžių antiblokavimo sistema– darbinės stabdžių sistemos dalis, kuria automatiškai reguliuojamas stabdomos transporto priemonės rato arba ratų slysties laipsnis sukimosi kryptimi.

2.2. Jutiklis– komponentas, kurio paskirtis – registruoti ir valdikliui perduoti duomenis apie rato (-ų) sukimosi sąlygas arba dinaminę transporto priemonės būklę.

2.3. Valdiklis– komponentas, kurio paskirtis – įvertinti jutiklio (-ių) pasiųstus duomenis ir persiųsti signalą moduliatoriui.

2.4. Moduliatorius– komponentas, kurio paskirtis – keisti stabdymo jėgą (-as) pagal signalą, gaunamą iš valdiklio.

2.5. Tiesiogiai valdomas ratas– ratas, kurio stabdymo jėga moduliuojama pagal duomenis, gautus bent iš paties rato jutiklio (1)

2.6. Netiesiogiai valdomas ratas– ratas, kurio stabdymo jėga moduliuojama pagal duomenis, gautus iš kito (-ų) rato (-ų) jutiklio (-ių) (1).

2.7. Visas ciklas– būsena, kai stabdžių antiblokavimo sistema nuolat moduliuoja stabdymo jėgą, kad neleistų užsiblokuoti tiesiogiai valdomiems ratams. Stabdžių spūdžiai, kai stabdant moduliacija įvyksta tik kartą, šios apibrėžties neatitinka.

Jeigu priekabose sumontuotos pneumatinės stabdžių sistemos, visą stabdžių antiblokavimo sistemos ciklą galima užtikrinti tik tada, kai slėgis bet kurioje tiesiogiai valdomo rato stabdžių pavaroje yra 100 kPa didesnis už didžiausią ciklo slėgį, nustatytą atliekant aptariamą bandymą. Pasiektas tiekimo slėgis negali viršyti 800 kPa.

3. STABDŽIŲ ANTIBLOKAVIMO SISTEMŲ TIPAI

3.1. Laikoma, kad transporto priemonėje sumontuota šios taisyklės 10 priedo 1 dalyje nustatytus reikalavimus atitinkanti stabdžių antiblokavimo sistema, jei joje įrengta viena iš šių sistemų:

3.1.1. 1 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema

Transporto priemonė, kurioje sumontuota 1 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, turi atitikti visus susijusius šio priedo reikalavimus.

3.1.2. 2 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema

Transporto priemonė, kurioje sumontuota 2 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, turi atitikti visus susijusius šio priedo reikalavimus, išskyrus nustatytuosius 5.3.5 punkte.

3.1.3. 3 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema

Transporto priemonė, kurioje sumontuota 3 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, turi atitikti visus susijusius šio priedo reikalavimus, išskyrus nustatytuosius 5.3.4 ir 5.3.5 punktuose. Bet kokia atskira tokios transporto priemonės ašis (ar važiuoklė), kurios bent vienas ratas nėra tiesiogiai valdomas, turi atitikti šios taisyklės 10 priede nustatytas sukibimo panaudojimo ir rato blokavimo sekos sąlygas, atsižvelgiant atitinkamai į stabdymo greitį ir apkrovą. Šie reikalavimai gali būti patikrinti ant didelio ar blogo sukibimo kelio dangos (kurios apytikris koeficientas ne didesnis kaip 0,8 ir 0,3), moduliuojant darbinių stabdžių valdymo jėgą.

3.2. Laikoma, kad priekaboje yra sumontuota stabdžių antiblokavimo sistema, kaip apibrėžta šios taisyklės 10 priedo 1 dalyje, kai bent priešingose transporto priemonės pusėse esantys du ratai yra valdomi tiesiogiai, o visi likę ratai yra tiesiogiai ar netiesiogiai valdomi stabdžių antiblokavimo sistema. Jeigu tai yra priekaba, bent du vienos priekinės ašies ratai ir du vienos galinės ašies ratai turi būti valdomi tiesiogiai ir kiekvienoje iš tų ašių turi būti įrengtas bent vienas atskiras moduliatorius, o visi likę ratai turi būti valdomi arba tiesiogiai, arba netiesiogiai. Be to, priekaba, kurioje įrengta stabdžių antiblokavimo sistema, turi atitikti vieną iš šių sąlygų:

3.2.1. A kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema

Transporto priemonė, kurioje įrengta A kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, turi atitikti visus susijusius šio priedo reikalavimus.

3.2.2. B kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema

Transporto priemonė, kurioje įrengta B kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, turi atitikti visus susijusius šio priedo reikalavimus, išskyrus nustatytuosius 6.3.2 punkte.

4. BENDRIEJI REIKALAVIMAI

4.1. Apie bet kokį elektros gedimą ar jutiklio triktį, turinčią įtakos šiame priede nustatytiems sistemos funkcionalumo ir veiksmingumo reikalavimams, įskaitant elektros maitinimo grandinės, išorinės elektros laidų, prijungtų prie reguliatoriaus (-ių), sistemos, valdiklio (-ių) (2) ir moduliatoriaus (-ių) gedimus, vairuotojui turi būti pranešta specialiu įspėjamuoju vaizdo signalu. Šiuo tikslu naudojamas 5.2.1.29.1.2 punkte nustatytas geltonos spalvos įspėjamasis signalas.

4.1.1. Jutiklio triktys, kurių negalima aptikti, kai transporto priemonė nejuda, turi būti nustatytos vėliausiai tada, kai transporto priemonė viršija 10 km/h greitį (3). Tačiau patikrą galima atidėti, siekiant išvengti klaidingo pranešimo apie triktį, kai jutiklis nerodo transporto priemonės greičio dėl to, kad ratas nesisuka, bet ji turi būti atlikta vėliausiai tada, kai transporto priemonė viršija 15 km/h greitį.

4.1.2. Jei stabdžių antiblokavimo sistemai energija tiekiama, kai transporto priemonė stovi, elektra valdomas pneumatinis (-iai) moduliatoriaus vožtuvas (-ai) turi atlikti bent vieną ciklą.

4.2. Variklinėse transporto priemonėse, kuriose įrengta stabdžių antiblokavimo sistema ir kuriomis leidžiama vilkti priekabą, kurioje įrengta tokia sistema, turi būti sumontuotas atskiras įspėjamasis priekabos stabdžių antiblokavimo sistemos vaizdo įtaisas, atitinkantis šio priedo 4.1 punkte nustatytus reikalavimus. Įjungti atskiri geltonos spalvos signalai, nurodyti 5.2.1.29.2 punkte, siunčiami standarto ISO 7638:1997 reikalavimus atitinkančios elektrinės jungties penktuoju kontaktu (4).

4.3. Sugedus stabdžių antiblokavimo sistemai, liekamojo stabdymo veiksmingumas turi atitikti tokį aptariamos transporto priemonės veiksmingumą, kuris pasiekiamas sugedus darbinės stabdžių sistemos pavaros daliai (žr. šios taisyklės 5.2.1.4 punktą). Šis reikalavimas neturi būti aiškinamas kaip nukrypimas nuo atsarginiams stabdžiams taikomų reikalavimų. Sugedus stabdžių antiblokavimo sistemai, kaip apibrėžta 4.1 punkte, liekamojo priekabų stabdymo veiksmingumas turi būti bent 80 proc. nustatyto atitinkamai pakrautos priekabos darbinės stabdžių sistemos veiksmingumo.

4.4. Stabdžių antiblokavimo sistemos neturi neigiamai veikti magnetiniai ar elektriniai laukai. Ar šio reikalavimo laikomasi, įrodoma vadovaujantis Taisykle Nr. 10 su 02 serijos pakeitimais.

4.5. Rankinio prietaiso, kuriuo išjungiamas ar keičiamas stabdžių antiblokavimo sistemos valdymo režimas (5), galima nepateikti, išskyrus tuos atvejus, kai jis skirtas N2 ir N3 kategorijų variklinėms transporto priemonėms, skirtoms važiuoti bekele, kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede. Kai prietaisas įrengiamas N2 ar N3 kategorijų transporto priemonėse, turi būti laikomasi toliau pateiktų sąlygų. 4.5.1. Išjungus stabdžių antiblokavimo sistemą arba 4.5 punkte minėtu prietaisu pakeitus jos valdymo režimą, variklinė transporto priemonė turi atitikti visus šios taisyklės 10 priede nustatytus susijusius reikalavimus. 4.5.2. Įspėjamuoju vaizdo signalu vairuotojui turi būti pranešta, kad stabdžių antiblokavimo sistema yra išjungta arba jos valdymo režimas buvo pakeistas; šiuo tikslu galima naudoti 5.2.1.29.1.2 punkte nurodytą geltonos spalvos signalą, kuriuo įspėjama apie stabdžių antiblokavimo sistemos triktį. Įspėjamasis signalas gali būti pastovus (nemirksintis). 4.5.3. Kai vėl nustatoma uždegimo jungiklio padėtis „Įjungta“ („on“ arba „run“), stabdžių antiblokavimo sistema turi automatiškai persijungti arba vėl imti veikti važiavimo režimu. 4.5.4. Gamintojo pateiktame transporto priemonės žinyne turi būti įspėjimas vairuotojui apie pasekmes, kilsiančias rankiniu būdu išjungus stabdžių antiblokavimo sistemą ar pakeitus jos valdymo režimą. 4.5.5. 4.5 punkte minėtu prietaisu, sujungtu su vilkiku, galima išjungti priekabos stabdžių antiblokavimo sistemą ir (arba) pakeisti jos valdymo režimą. Neleidžiama įrengti atskiro, vien tik priekabai skirto įtaiso.

4.6. Transporto priemonėse, kuriose sumontuota integruotoji ilgalaikio stabdymo sistemą, taip pat įrengiama atitinkamus šio priedo reikalavimus atitinkanti stabdžių antiblokavimo sistema, kuria bent jau galima įjungti darbinių stabdžius, sumontuotus ant ilgalaikio stabdymo sistema valdomos ašies, arba pačią ilgalaikio stabdymo sistemą.

5. SPECIALIOSIOS NUOSTATOS DĖL VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ

5.1. Suvartojamos energijos kiekis

Darbinių stabdžių valdiklį ilgą laiką laikant visiškai nuspaudus, variklinių transporto priemonių, kuriose sumontuotos stabdžių antiblokavimo sistemos, veiksmingumas turi nemažėti. Ar šio reikalavimo laikomasi, tikrinama atliekant toliau nurodytus bandymus.

5.1.1. Bandymo atlikimo tvarka

5.1.1.1. Pradinis energijos lygis energijos kaupiklyje (-iuose) turi būti toks, kaip nurodyta gamintojo. Šis lygis turi būti bent toks, kad būtų užtikrintas nustatytas pakrautos transporto priemonės darbinių stabdžių veiksmingumas. Pagalbinės pneumatinės įrangos energijos kaupiklis (-iai) atskiriamas (-i).

5.1.1.2. Judant danga, kurios sukibimo koeficientas yra ne didesnis kaip 0,3 (6) ne mažesniu kaip pradiniu 50 km/h greičiu, pakrautos transporto priemonės stabdžiai visai nuspaudžiami t laikui ir įvertinamas per tą laiką netiesiogiai valdomų ratų suvartotas energijos kiekis; visi tiesiogiai valdomi ratai turi likti valdomi stabdžių antiblokavimo sistemos.

5.1.1.3. Po to sustabdomas transporto priemonės variklis arba nutraukiamas energijos tiekimas į energijos perdavimo pavaros kaupiklį (-ius).

5.1.1.4. Kai transporto priemonė sustoja, darbinių stabdžių valdiklis visiškai įjungiamas keturis kartus iš eilės.

5.1.1.5. Kai valdiklis nuspaudžiamas penktąjį kartą, transporto priemonės stabdymo veiksmingumas turi būti ne mažesnis už pakrautos transporto priemonės atsarginei stabdžių sistemai nustatytą veiksmingumą.

5.1.1.6. Jeigu bandoma variklinė transporto priemonė, kuria leidžiama vilkti priekabą su įrengta pneumatine stabdžių sistema, atliekant bandymus maitinimo linija atjungiama, o prie valdymo linijos, jeigu ji yra, prijungiamas 0,5 litro talpos energijos kaupiklis (pagal šios taisyklės 7 priedo A dalies 1.2.2.3 punktą). Stabdžius nuspaudus penktąjį kartą, kaip aprašyta 5.1.1.5 punkte, pneumatine linija tiekiamos energijos lygis neturi būti mažesnis daugiau kaip du kartus už lygį, nustatytą tada, kai stabdžiai visiškai nuspaudžiami esant pradiniam energijos lygiui.

5.1.2. Papildomi reikalavimai

5.1.2.1. Sukibimo su kelio danga koeficientas išmatuojamas naudojant bandomąją transporto priemonę ir taikant šio priedo 2 priedėlio 1.1 punkte aprašytą metodą.

5.1.2.2. Stabdymo bandymas atliekamas išjungus pavarą, kai variklis veikia tuščiąja eiga, o transporto priemonė yra pakrauta.

5.1.2.3. Stabdymo laikas (t) apskaičiuojamas pagal šią formulę: (tačiau ne mažiau kaip 15 sekundžių); t laikas matuojamas sekundėmis, o vmax vertė yra didžiausias projektinis transporto priemonės greitis (km/h), kurio viršutinė riba – 160 km/h.

5.1.2.4. Jeigu viena stabdymo fazė ilgesnė nei t laikas, tokių fazių gali būti ir daugiau, tačiau ne daugiau kaip keturios.

5.1.2.5. Jeigu bandymas atliekamas keliomis fazėmis, pertraukomis tarp bandymo fazių papildoma energija neturi būti tiekiama. Nuo antrosios fazės galima atsižvelgti į pirmajam stabdžių spūdžiui suvartotos energijos kiekį, iš šio priedo 5.1.1 punkte nustatytoms antrai, trečiai ir ketvirtai bandymų fazėms pagal šio priedo 5.1.1.4 punktą (taip pat 5.1.1.5, 5.1.1.6 ir 5.1.2.6 punktus) numatytų keturių visiškų spūdžių atimant vieną visišką spūdį.

5.1.2.6. Šio priedo 5.1.1.5 punkte nustatytas veiksmingumas laikomas tinkamu, jeigu po ketvirtojo stabdžių paspaudimo, transporto priemonei stovint vietoje, energijos lygis kaupiklyje (-iuose) atitinka arba viršija privalomąjį pakrautos transporto priemonės atsarginių stabdžių veiksmingumo lygį.

5.2. Naudingasis sukibimas

5.2.1. Taikant stabdžių antiblokavimo sistemos naudingąjį sukibimą, atsižvelgiama į faktinį teoriškai mažiausios stabdymo kelio ribos padidėjimą. Stabdžių antiblokavimo sistema laikoma tinkama, jeigu ε ≥ 0,75; čia ε – sukibimas, kaip apibrėžta šio priedo 2 priedėlio 1.2 punkte.

5.2.2. Sukibimo panaudojimas (ε) matuojamas ant kelio dangos, kurios sukibimo koeficientas ne didesnis kaip 0,3 (6) ir maždaug 0,8 (sausame kelyje), kai pradinis greitis yra 50 km/h. Siekiant pašalinti skirtuminės stabdžių temperatūros poveikį, zAL dydį rekomenduojama nustatyti prieš nustatant k dydį.

5.2.3. Sukibimo koeficiento (k) nustatymo tvarka ir sukibimo panaudojimo (ε) apskaičiavimo formulės pateikiamos šio priedo 2 priedėlyje.

5.2.4. Naudingasis stabdžių antiblokavimo sistemos sukibimas tikrinamas naudojant komplektines transporto priemones, kuriose sumontuotos 1 ar 2 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistemos. Jeigu transporto priemonėse įrengtos 3 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistemos, šį reikalavimą turi atitikti tik ta (-os) ašis (-ys), kurių bent vienas ratas yra tiesiogiai valdomas.

5.2.5. Ar paisoma sąlygos, pagal kurią ε ≥ 0,75, tikrinama ir pakrovus transporto priemonę, ir jos nepakrovus (7). Bandymo su pakrauta transporto priemone ant gero sukibimo dangos galima neatlikti, jeigu valdiklis veikiamas nustatyta jėga, tačiau stabdžių antiblokavimo sistema neužbaigia viso ciklo. Atliekant bandymą su nepakrauta transporto priemone, valdymo jėgą galima padidinti iki 100 daN, jeigu visos jėgos poveikio nepakanka, kad ciklas būtų užbaigtas (8). Jeigu 100 daN nepakanka, kad sistema užbaigtų ciklą, šio bandymo galima neatlikti. Atliekant šį bandymą, pneumatinėse stabdžių sistemose oro slėgio negalima didinti tiek, kad jis viršytų išjungimo slėgį.

5.3. Papildomi tikrinimai

Toliau nurodyti papildomi pakrautos ir nepakrautos transporto priemonės tikrinimai atliekami išjungus pavarą.

5.3.1. Valdiklį staiga ėmus veikti visa jėga (8) ir transporto priemonei važiuojant pradiniu 40 km/h greičiu ir toliau pateiktoje lentelėje nurodytu dideliu pradiniu greičiu šio priedo 5.2.2 punkte nurodyta kelio danga, stabdžių antiblokavimo sistemos tiesiogiai valdomi ratai neturi užsiblokuoti (9) (10): Transporto priemonės kategorija Didžiausias bandymo greitis Gero sukibimo danga Visos kategorijos, išskyrus N2 ir N3 kategorijas (pakrautos transporto priemonės) 0,8 vmax ≤ 120 km/h N2 ir N3 kategorijos (pakrautos transporto priemonės) 0,8 vmax ≤ 80 km/h Blogo sukibimo danga N1 0,8 vmax ≤ 120 km/h M2, M3, N2 kategorijos, išskyrus puspriekabių vilkikus 0,8 vmax ≤ 80 km/h N3 ir N2 kategorijoms priskiriami puspriekabių vilkikai 0,8 vmax ≤ 70 km/h

5.3.2. Tiesiogiai valdomi ratai neturi užsiblokuoti, kai gero sukibimo dangos (kH) jėga ašiai pakeičiama blogo sukibimo dangos (kL) jėga, jei kH ≥ 0,5, kH/kL ≥ 2 (11), o valdiklis veikiamas visa jėga (8). Važiavimo greitis ir stabdymo pradžios momentas apskaičiuojami taip, kad, stabdžių antiblokavimo sistemai ant gero sukibimo dangos atliekant visą ciklą, nuo vienos dangos ant kitos dangos būtų pervažiuojama dideliu ir mažu greičiu, laikantis šio priedo 5.3.1 punkte nustatytų sąlygų (10).

5.3.3. Kai transporto priemonė pervažiuoja nuo blogo sukibimo dangos (kL) ant gero sukibimo dangos (kH), o kH ≥ 0,5, kH/kL ≥ 2 (11), ir valdiklis veikiamas visa jėga (8), per pagrįstą laiką transporto priemonės lėtėjimo pagreitis turi padidėti iki atitinkamos vertės, o pati transporto priemonė neturi nukrypti nuo pradinės judėjimo krypties. Važiavimo greitis ir stabdymo pradžios momentas apskaičiuojami taip, kad, stabdžių antiblokavimo sistemai atliekant visą ciklą ant blogo sukibimo dangos, nuo vienos dangos ant kitos dangos būtų pervažiuojama maždaug 50 km/h greičiu.

5.3.4. Tiesiogiai valdomi ratai neturi užsiblokuoti, kai transporto priemonėje yra įrengta 1 arba 2 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, dešinysis ir kairysis transporto priemonės ratai stovi ant dangų, kurių sukibimo koeficientai (kH ir kL) skiriasi (kH ≥ 0,5 ir kH / kL ≥ 2) (11), ir, važiuojant 50 km/h greičiu, valdiklis staiga imamas veikti visa jėga (8).

5.3.5. Be to, pakrautos transporto priemonės, kuriose sumontuotos 1 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistemos, šio priedo 5.3.4 punkte nustatytomis sąlygomis turi atitikti šio priedo 3 priedėlyje nustatytą stabdymo greitį.

5.3.6. Atliekant šio priedo 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 ir 5.3.5 punktuose nustatytus bandymus, ratams leidžiama trumpam užsiblokuoti. Be to, ratai gali užsiblokuoti, kai transporto priemonės greitis mažesnis kaip 15 km/h; netiesiogiai valdomi ratai taip pat gali užsiblokuoti, kai transporto priemonė juda bet kokiu greičiu, tačiau transporto priemonės stabilumas ir valdymas neturi pablogėti.

5.3.7. Atliekant šio priedo 5.3.4 ir 5.3.5 punktuose nustatytus bandymus, vairavimo kryptį leidžiama taisyti, jeigu per pirmąsias dvi sekundes vairas pasukamas ne didesniu kaip 120° kampu, o iš viso – ne daugiau kaip 240°. Be to, pradedant šiuos bandymus, transporto priemonės išilginė vidurio plokštuma turi kirsti didelio ir blogo sukibimo dangos ribą; atliekant šiuos bandymus, šios ribos neturi kirsti nė viena (išorinių) padangų dalis (7).

6. SPECIALIOSIOS NUOSTATOS DĖL PRIEKABŲ

6.1. Suvartojamos energijos kiekis

Priekabų, kuriose sumontuota stabdžių antiblokavimo sistema, konstrukcija turi būti tokia, kad netgi trumpam visiškai nuspaudus darbinių stabdžių valdiklį, transporto priemonėje liktų pakankamai energijos ją sustabdyti neviršijant priimtino stabdymo kelio.

6.1.1. Atitiktis šiam reikalavimui tikrinama toliau nurodyta tvarka, kai nepakrauta transporto priemonė juda tiesiu ir lygiu keliu, kurio dangos sukibimo koeficientas yra pakankamas (12), stabdžiai yra kuo tiksliau sureguliuoti, o dozuojamojo ir (arba) apkrovos kontrolės vožtuvo (jei jis įmontuotas) padėtis nustatyta pagal apkrovos sąlygas.

6.1.2. Jeigu stabdžių sistemos yra pneumatinės, pradinis energijos lygis energijos perdavimo pavaros kaupiklyje (-iuose) turi atitikti priekabos maitinimo linijos sukabintuve esantį 800 kPa slėgį.

6.1.3. Kai transporto priemonė važiuoja bent jau pradiniu 30 km/h greičiu, stabdžiai visiškai nuspaudžiami t laikui, kurio trukmė – 15 s, per kurias visi ratai turi būti valdomi stabdžių antiblokavimo sistema. Atliekant bandymą, energijos perdavimo pavaros kaupiklio (-ių) maitinimas išjungiamas. Jeigu viena stabdymo fazė trunka ilgiau nei t laikas, kurio trukmė – 15 s, fazių gali būti ir daugiau. Per šias fazes į energijos perdavimo pavaros kaupiklį (-ius) neturi būti tiekiama papildoma energija, o nuo antros fazės reikia atsižvelgti į kameroms užpildyti papildomai sunaudojamos energijos kiekį, laikantis, pvz., toliau nustatytos bandymo atlikimo tvarkos. Prasidedant pirmajai fazei, rezervuare (-uose) turi būti toks slėgis, koks nurodytas šio priedo 6.1.2 punkte. Prasidedant kitai (-oms) fazei (-ėms) ir nuspaudus stabdžius, slėgio rezervuare (-uose) lygis turi būti ne mažesnis už slėgio lygį rezervuare (-uose) prieš tai buvusios fazės pabaigoje. Vėlesnėje (-ėse) fazėje (-ėse) reikia atsižvelgti tik į tą momentą, kai slėgis rezervuare (-uose) susilygina su slėgiu prieš tai buvusios fazės pabaigoje.

6.1.4. Baigus stabdyti, kai transporto priemonė sustoja, darbinių stabdžių valdiklį reikės keturis kartus visiškai nuspausti. Nuspaudžiant penktą kartą, slėgio darbiniame kontūre lygis turi būti pakankamas, kad periferinėje ratų zonoje sukurta bendra stabdymo jėga būtų ne mažesnė kaip 22,5 proc. didžiausios stacionarios ratų apkrovos, o kuri nors stabdžių antiblokavimo sistemos nereguliuojama stabdžių sistema nepradėtų veikti automatiškai.

6.2. Naudingasis sukibimas

6.2.1. Stabdžių sistemos, kuriose sumontuota stabdžių antiblokavimo sistema, laikomos tinkamomis, jeigu ε ≥ 0,75; čia ε – sukibimas, kaip apibrėžta šio priedo 2 priedėlio 2 dalyje. Ar šios sąlygos paisoma, tikrinama, kai nepakrauta transporto priemonė juda tiesiu ir lygiu keliu, kurio dangos sukibimo koeficientas yra pakankamas (12) (13).

6.2.2. Siekiant pašalinti skirtuminės stabdžių temperatūros poveikį, zRAL dydį rekomenduojama nustatyti prieš nustatant kR dydį.

6.3. Papildomi tikrinimai

6.3.1. Judant didesniu kaip 15 km/h greičiu, stabdžių antiblokavimo sistemos tiesiogiai valdomi ratai turi neužsiblokuoti, kai velkančiosios transporto priemonės valdiklis staiga nuspaudžiamas visa jėga (8). Tikrinama šio priedo 6.2 punkte apibrėžtomis sąlygomis, kai pradinis greitis yra 40 km/h ir 80 km/h.

6.3.2. Šio punkto nuostatos taikomos tik priekaboms, kuriose sumontuotos A kategorijos stabdžių antiblokavimo sistemos. Jei dešinysis ir kairysis ratai stovi ant dangų, ant kurių pasiekiamas skirtingas didžiausias stabdymo greitis (zRALH ir zRALL), kai tiesiogiai valdomi ratai neturi užsiblokuoti, kai, važiuojant 50 km/h greičiu, velkančiosios transporto priemonės valdiklis staiga nuspaudžiamas visa jėga (8). zRALH/zRALL santykį galima nustatyti šio priedo 2 priedėlio 2 dalyje nustatyta tvarka arba tiesiog jį apskaičiuoti. Pastaruoju atveju nepakrauta transporto priemonė turi atitikti šio priedo 3 priedėlyje nustatytą stabdymo greitį (13).

6.3.3. Kai transporto priemonės greitis yra ≥15 km/h, tiesiogiai valdomi ratai gali trumpam užsiblokuoti, tačiau judant mažesniu nei 15 km/h greičiu jie gali užsiblokuoti bet kaip. Netiesiogiai valdomi ratai gali užsiblokuoti judant bet kokiu greičiu, tačiau bet kokiu atveju tai neturi turėti poveikio stabilumui.

(1) Anti-lock systems with select-high control are deemed to include both directly and indirectly controlled wheels; in systems with select-low control, all sensed wheels are deemed to be directly controlled wheels.

(2) The manufacturer shall provide the Technical Service with documentation relating to the controller(s) which follows the format set out in Annex 18.

(3) Įspėjamasis signalas gali vėl įsižiebti, kai transporto priemonė stovi, jeigu jis užgęsta prieš tai, kai transporto priemonė atitinkamai pasiekia 10 km/h arba 15 km/h greitį, kai defektų nėra.

(4) The ISO 7638:1997 connector may be used for 5 pin or 7 pin applications, as appropriate.

(5) Priimta manyti, kad 4.5 punktas netaikomas stabdžių antiblokavimo sistemų valdymo režimo keitimo prietaisams, jeigu tada, kai sistema veikia pakeistu valdymo režimu, paisoma transporto priemonėse sumontuotų stabdžių antiblokavimo sistemų kategorijai keliamų reikalavimų. Tačiau šiuo atveju turi būti paisoma šio priedo 4.5.2, 4.5.3 ir 4.5.4 punktuose nustatytų reikalavimų.

(6) Until such test surfaces become generally available, tyres at the limit of wear, and higher values up to 0,4 may be used at the discretion of the Technical Service. The actual value obtained and the type of tyres and surface shall be recorded.

(7) Kol dar nenustatyta vienoda bandymų atlikimo tvarka, šiame punkte nustatytus bandymus gali tekti pakartoti, jeigu transporto priemonėse yra sumontuotos elektrinės regeneracinės stabdžių sistemos, kad būtų apskaičiuotas skirtingų dydžių stabdymo jėgos pasiskirstymo poveikis, atsiradęs dėl automatinių transporto priemonės funkcijų.

(8) Visa jėga – tam tikros kategorijos transporto priemonėms nustatyta didžiausia jėga, vadovaujantis šios taisyklės 4 priedu; galima naudoti didesnę jėgą, jeigu to reikia, kad imtų veikti stabdžių antiblokavimo sistema.

(9) The provisions of this paragraph apply as of 13 March 1992 (Decision of the Working Party on the Construction of Vehicles, TRANS/SC.1/WP.29/341, para. 23).

(10) The purpose of these tests is to check that the wheels do not lock and that the vehicle remains stable; it is not necessary, therefore, to make complete stops and bring the vehicle to a halt on the low-adhesion surface.

(11) kH – didelio dangos sukibimo koeficientas;

kL – mąo dangos sukibimo koeficientas;

kH ir kL matavimo būdas aprašytas šio priedo 2 priedėlyje.

(12) Jeigu bandymų kelio dangos sukibimo koeficientas yra per didelis ir dėl to stabdžių antiblokavimo sistema neatlieka viso ciklo, bandymą galima atlikti ant dangos, kurios sukibimo koeficientas mažesnis.

(13) Galima nustatyti didesnį slėgio lygį, jeigu priekaboje yra įrengtas stabdžių apkrovos jutiklis, kad būtų atliktas visas ciklas.

1 PRIEDĖLIS Lentelė Simboliai ir apibrėžtys SIMBOLIS PASTABOS E ratų bazė; ER atstumas nuo šerdeso iki puspriekabės ašies ar ašių centro (arba atstumas nuo vilkties sukabintuvo iki centrinės ašies priekabos ašies ar ašių centro); ε transporto priemonės sukibimas: didžiausio stabdymo greičio ir sukibimo koeficiento (k) santykis, veikiant stabdžių antiblokavimo sistemai (zAL); εi ε dydis, matuojamas i ašyje (jeigu variklinėje transporto priemonėje yra sumontuota 3 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema); εH ε dydis, nustatytas važiuojant gero sukibimo danga; εL ε dydis, nustatytas važiuojant blogo sukibimo danga; F jėga [N]; FbR priekabos stabdymo jėga, neveikiant stabdžių antiblokavimo sistemai; FbRmax didžiausia FbR vertė; FbRmaxi FbRmax vertė, nustatyta, kai stabdoma tik priekabos ašis (i); FbRAL priekabos stabdymo jėga, neveikiant stabdžių antiblokavimo sistemai; FCnd bendra statmena kelio dangos jėga, veikianti nejudančio transporto priemonių junginio nevaromąsias ašis be stabdžių FCd bendra statmena kelio dangos jėga, veikianti nejudančio transporto priemonių junginio varomąsias ašis be stabdžių Fdyn statmena kelio dangos jėga, veikianti judančią transporto priemonę, veikiant stabdžių antiblokavimo sistemai; Fidyn Fdyn jėga, veikianti variklinės transporto priemonės ašį (i) Fi nejudamą ašį (i) veikianti statmena kelio dangos jėga; FM bendra statmena kelio dangos jėga, veikianti visus nejudančios variklinės (velkančiosios) transporto priemonės ratus; FMnd (1) bendra statmena kelio dangos jėga, veikianti nejudančios variklinės transporto priemonės nevaromąsias ašis be stabdžių; FMd (1) bendra statmena kelio dangos jėga, veikianti nejudančios variklinės transporto priemonės varomąsias ašis be stabdžių; FR bendra statmena kelio dangos jėga, veikianti visus nejudančios priekabos ratus; FRdyn bendra statmena kelio dangos jėga, veikianti judančios puspriekabės ar centrinės ašies priekabos ašį (–is); FWM (1) 0,01 FMnd + 0,015 FMd G sunkio pagreitis (9,81 m/s2); H sunkio centro aukštis, nurodytas gamintojo ir patvirtintas patvirtinimo bandymus atliekančios technikos tarnybos; hD vilkties aukštis (šarnyro taškas priekaboje); hK balninio įtaiso sukabintuvo (šerdeso) aukštis; hR priekabos sunkio centro aukštis; K padangos ir kelio dangos sukibimo koeficientas; kf vienos priekinės ašies k koeficientas; kH k dydis, nustatytas ant gero sukibimo dangos; kI k dydis, nustatytas ant transporto priemonės, kurioje sumontuota 3 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, ašies (i); kL k dydis, nustatytas ant blogo sukibimo dangos; klock sukibimo, esant 100 proc. slysčiai, lygis; kM variklinės transporto priemonės k koeficientas; kpeak didžiausia sukibimo ir slysties kreivės vertė; kr vienos galinės ašies k koeficientas; kR priekabos k koeficientas; P atskiros transporto priemonės masė [kg]; R kpeak ir klock santykis; t laiko tarpsnis [s]; tm vidutinė t vertė; tmin mažiausia t vertė; z stabdymo greitis; zAL transporto priemonės stabdymo greitis (z), nustatytas, kai stabdžių antiblokavimo sistema veikia; zC transporto priemonių junginio stabdymo greitis (z), nustatytas, kai stabdoma tik priekaba ir neveikia stabdžių antiblokavimo sistema; zCAL transporto priemonių junginio stabdymo greitis (z), nustatytas, kai stabdoma tik priekaba ir neveikia stabdžių antiblokavimo sistema; zCmax didžiausia zC vertė; zCmaxi didžiausia zC vertė, nustatyta, kai stabdoma tik priekabos ašis (i); zm vidutinis stabdymo greitis; zmax didžiausias z dydis; zMALS variklinės transporto priemonės dydis (zAL), nustatytas ant „perskirto“ paviršiaus; zR priekabos stabdymo greitis (z), nustatytas, kai stabdžių antiblokavimo sistema neveikia; zRAL priekabos zAL dydis, nustatytas stabdant visas ašis, kai velkančioji transporto priemonė nestabdoma, o variklio pavara yra išjungta; zRALH zRAL dydis, nustatytas ant dangos, kurios sukibimo koeficientas yra didelis; zRALL zRAL dydis, nustatytas ant dangos, kurios sukibimo koeficientas yra mažas; zRALS zRAL dydis, nustatytas ant „perskirto“ paviršiaus; zRH zR dydis, nustatytas ant dangos, kurios sukibimo koeficientas yra didelis; zRL zR dydis, nustatytas ant dangos, kurios sukibimo koeficientas yra mažas; zRHmax didžiausia zRH vertė; zRLmax didžiausia zRL vertė; zRmax didžiausia zR vertė. (1) FMnd ir FMd, jeigu tai yra dviašės variklinės transporto priemonės; šie simboliai gali būti paprasčiausiai pakeisti atitinkamu Fi simboliu.

2 PRIEDĖLIS NAUDINGASIS SUKIBIMAS 1. VARIKLINĖMS TRANSPORTO PRIEMONĖMS TAIKOMI MATAVIMO METODAI 1.1. Sukibimo koeficiento (k) nustatymas 1.1.1. Sukibimo koeficientas (k) apibrėžiamas kaip didžiausių stabdymo jėgų, kurioms veikiant ratai neužsiblokuoja, ir atitinkamos dinaminės apkrovos, tenkančios stabdomai ašiai, santykis. 1.1.2. Stabdoma tik viena bandomosios transporto priemonės ašis, kai pradinis greitis yra 50 km/h. Stabdymo jėgos paskirstomos ašies ratams, kad būtų pasiektas didžiausias veiksmingumas. Greičiui krintant nuo 40 km/h iki 20 km/h, stabdžių antiblokavimo sistema turi išsijungti arba neveikti. 1.1.3. Didinant stabdžių linijos slėgį, atliekama keletas bandymų didžiausiam transporto priemonės stabdymo greičiui (zmax) nustatyti. Kiekvieno bandymo metu turi būti išlaikoma pastovi stabdžių valdymo jėga, o stabdymo greitis nustatomas pagal greičiui sumažėti nuo 40 km/h iki 20 km/h būtiną laiką (t), taikant šią formulę: zmax yra didžiausia z vertė; t dydis matuojamas sekundėmis. 1.1.3.1. Ratai gali užsiblokuoti, kai greitis tampa mažesnis negu 20 km/h. 1.1.3.2. Po to, pradedant nuo mažiausios išmatuotosios t vertės (tmin), pasirenkamos trys t vertės, patenkančios į intervalą nuo tmin iki 1,05 tmin, ir apskaičiuojamas jų aritmetinis vidurkis (tm); tada apskaičiuojamas šis dydis: Jeigu įrodoma, kad tų trijų verčių neįmanoma gauti dėl praktinių priežasčių, galima remtis mažiausiu laiku (tmin). Vis dėlto, 1.3 punkto reikalavimai lieka galioti. 1.1.4. Stabdymo jėga apskaičiuojama pagal išmatuotą ašies be stabdžių stabdymo greitį ir riedėjimo varžą, lygią 0,015, jei varomoji ašis yra varomoji, ir 0,010, jei ašis yra nevaromoji, padaugintus iš statinės ašių apkrovos. 1.1.5. Dinaminė ašies apkrova nustatoma pagal šios taisyklės 10 priede pateiktas formules. 1.1.6. k vertė apvalinama tūkstantųjų tikslumu. 1.1.7. Tada bandymas kartojamas pasirenkant kitą (-as) ašį (-is), kaip apibrėžta 1.1.1–1.1.6 punktuose (žr. 1.4 ir 1.5 punktą, kur pateikta išimčių). 1.1.8. Pavyzdžiui, dviejų ašių transporto priemonės su galiniais varomais ratais ir stabdoma priekine ašimi (1) sukibimo koeficientas (k) apskaičiuojamas taip: 1.1.9. Nustatomas vienas priekinės ašies koeficientas (kf) ir vienas galinės ašies koeficientas (kr). 1.2. Sukibimo (ε) nustatymas 1.2.1. Sukibimas (ε) apibrėžiamas kaip didžiausio stabdymo greičio, kai stabdžių antiblokavimo sistema (zAL) veikia, ir sukibimo koeficiento (kM) santykis: 1.2.2. Transporto priemonei judant ne mažesniu kaip 55 km/h greičiu ir stabdžių antiblokavimo sistemai veikiant visu ciklu, išmatuojamas didžiausias stabdymo greitis (zAL), atsižvelgiant į vidutinę vertę, nustatytą atlikus tris šio priedėlio 1.1.3 punkte nustatytus bandymus, ir į laiką, kurio reikia greičiui sumažinti nuo 45 km/h iki 15 km/h; taikoma ši formulė: 1.2.3. Sukibimo koeficientas (kM) nustatomas atliekant svertinį vertinimą pagal dinaminę ašies apkrovą. čia: 1.2.4. ε vertė šimtųjų tikslumu. 1.2.5. Jeigu transporto priemonėje sumontuota 1 arba 2 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, zAL vertė nustatoma atsižvelgiant į visą transporto priemonę, kurios stabdžių antiblokavimo sistema veikia, o sukibimas (ε) apskaičiuojamas pagal tą pačią šio priedėlio 1.2.1 punkte nurodytą formulę. 1.2.6. Jeigu transporto priemonėje sumontuota 3 kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, turi būti išmatuota kiekvienos ašies, kurios bent vienas ratas yra tiesiogiai valdomas, zAL vertė. Pavyzdžiui, dviejų ašių transporto priemonės su galiniais varomais ratais, kurios stabdžių antiblokavimo sistema valdoma tik galinė ašis (2), sukibimas (ε) apskaičiuojamas taip: Taip apskaičiuojamas kiekvienos ašies, kurios bent vienas ratas yra tiesiogiai valdomas, sukibimo koeficientas. 1.3. Jeigu ε > 1,00, sukibimo koeficientus reikia išmatuoti pakartotinai. Leidžiama 10 proc. paklaida. 1.4. Jeigu variklinėse transporto priemonėse yra trys ašys, transporto priemonės k vertė nustatoma tik pagal ašį, kuri nepriklauso sudvejintoms važiuoklės ašims (1). 1.5. Nereikia nustatinėti N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių, kurių ratų bazė mažesnė kaip 3,80 m ir kurių h/E > 0,25, galinės ašies sukibimo koeficiento. 1.5.1. Šiuo atveju sukibimas (ε) apibrėžiamas kaip didžiausio stabdymo greičio, kai stabdžių antiblokavimo sistema (zAL) veikia, ir sukibimo koeficiento (kf) santykis: 2. PRIEKABŲ MATAVIMO METODAS 2.1. Bendrieji reikalavimai 2.1.1. Sukibimo koeficientas (k) apibrėžiamas kaip didžiausių stabdymo jėgų, kurioms veikiant ratai neužsiblokuoja, ir atitinkamos dinaminės apkrovos, tenkančios stabdomai ašiai, santykis. 2.1.2. Važiuojant pradiniu 50 km/h greičiu, stabdoma tik viena bandomosios priekabos ašis. Stabdymo jėgos paskirstomos ašies ratams, kad būtų pasiektas didžiausias veiksmingumas. Greičiui krintant nuo 40 km/h iki 20 km/h, stabdžių antiblokavimo sistema turi išsijungti arba neveikti. 2.1.3. Didinant slėgį linijoje ir stabdant tik priekabą, atliekama keletas bandymų didžiausiam transporto priemonių junginio stabdymo greičiui (zCmax) nustatyti. Kiekvieno bandymo metu turi būti išlaikyta pastovi tiekiamoji jėga, o stabdymo greitis nustatomas pagal greičiui sumažėti nuo 40 km/h iki 20 km/h būtiną laiką (t); taikoma ši formulė: 2.1.3.1. Kai greitis tampa mažesnis negu 20 km/h, ratai gali užsiblokuoti. 2.1.3.2. Po to, pradedant nuo mažiausios išmatuotosios t vertės (tmin), pasirenkamos trys t vertės, patenkančios į intervalą nuo tmin iki 1,05 tmin, ir apskaičiuojamas jų aritmetinis vidurkis (tm); tada taip apskaičiuojama: Jeigu įrodoma, kad tų trijų verčių neįmanoma gauti dėl praktinių priežasčių, galima remtis mažiausiu laiku (tmin). 2.1.4. Sukibimas (ε) apskaičiuojamas taikant šią formulę: Priekabų k vertė turi būti nustatyta pagal šio priedėlio 2.2.3 punktą, o puspriekabių – pagal šio priedėlio 2.3.1 punktą. 2.1.5. Jeigu ε > 1,00, sukibimo koeficientus reikia išmatuoti pakartotinai. Leidžiama 10 proc. paklaida. 2.1.6. Didžiausias stabdymo greitis (zRAL) išmatuojamas veikiant stabdžių antiblokavimo sistemai ir nestabdant velkančiosios transporto priemonės, remiantis trijų bandymų rezultatų vidurkiu, kaip nurodyta šio priedėlio 2.1.3 punkte. 2.2. Priekabos 2.2.1. Išmatuojama priekinės ir galinės ašių k vertė (kai stabdžių antiblokavimo sistema yra išjungta ar neveikia, o greitis mažėja nuo 40 km/h iki 20 km/h). Vienos priekinės ašies (i): Vienos galinės ašies (i): 2.2.2. kf ir kr vertės apvalinamos tūkstantųjų tikslumu. 2.2.3. Sukibimo koeficientas (kR) nustatomas proporcingai pagal dinaminę ašies apkrovą. 2.2.4. Išmatuojama zRAL vertė (kai stabdžių antiblokavimo sistema veikia): zRAL vertė nustatoma ant dangos, kurios sukibimo koeficientas yra didelis; jeigu transporto priemonėse įrengta A kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, ši vertė nustatoma taip pat ant dangos, kurios sukibimo koeficientas yra mažas. 2.3. Puspriekabės ir centrinės ašies priekabos 2.3.1. k vertė matuojama (kai stabdžių antiblokavimo sistema yra išjungta ar neveikia, o greitis mažėja nuo 40 km/h iki 20 km/h), kai ratai sumontuoti tik ant vienos ašies, o nuo kitos (-ų) ašies (-ių) nuimti. 2.3.2. zRAL vertė matuojama, kai visi ratai yra sumontuoti (veikiant stabdžių antiblokavimo sistemai). zRAL vertė nustatoma ant dangos, kurios sukibimo koeficientas yra didelis; jeigu transporto priemonėse įrengta A kategorijos stabdžių antiblokavimo sistema, ši vertė nustatoma taip pat ant dangos, kurios sukibimo koeficientas yra mažas. (1) Kol dar nenustatyta vienoda bandymų atlikimo tvarka, dėl transporto priemonių su daugiau kaip trimis ašimis ir specialios paskirties transporto priemonių reikia konsultuotis su technikos tarnyba.

3 PRIEDĖLIS VEIKSMINGUMAS ANT SKIRTINGO SUKIBIMO DANGŲ 1. VARIKLINĖS TRANSPORTO PRIEMONĖS 1.1. Nustatytas stabdymo greitis, minimas šio priedo 5.3.5 punkte, gali būti apskaičiuotas remiantis sukibimo koeficientu, išmatuotu ant dviejų paviršių, ant kurių atliekamas šis bandymas. Tie du paviršiai turi atitikti šio priedo 5.3.4 punkte nustatytus reikalavimus. 1.2. Didelio ir mažo dangos sukibimo koeficientai (kH ir kL) nustatomi pagal šio priedo 2 priedėlio 1.1 punkto nuostatas. 1.3. Pakrautų transporto priemonių stabdymo greitis (zMALS): ir zMALS ≥ kL 2. PRIEKABOS 2.1. Šio priedo 6.3.2 punkte minimas stabdymo greitis gali būti apskaičiuojamas pagal zRALH ir zRALL stabdymo greičius, išmatuotus ant dviejų dangų, ant kurių bandymai atliekami, kai stabdžių antiblokavimo sistema veikia. Tos dvi dangos turi atitikti šio priedo 6.3.2 punkte nustatytus reikalavimus. 2.2. zRALS stabdymo greitis turi būti: bei Jeigu εH > 0,95, taikomas 0,95 dydžio εH.