II
(Ne teisėkūr os procedūr a priimami aktai)
TARPT AUTINIAIS SUSIT ARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ 
PRIIMTI AKTAI
Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų 
būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP .29/343 versi ją, kurią galima rasti http:// 
www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdoc stts.html
JT taisyklė Nr. 154 „Suvienodinto s lengvųjų keleivinių ir komercinių transpor to priemonių patvir tinimo, 
atsižv elgiant į kriter inių išmetamųjų teršalų kiekį, išmetamo anglies dioksido kiekį ir degalų sąnaudas ir (arba) 
išmatuotą sunaudojamą elektros energijos kiekį bei elektr inę ridą (WL TP), nuost atos“ [2021/2039] 
Įtrauktas visas galiojantis teks tas, įska itant :
taisyklės pradinės redakci jos 1 papildymą. Įsigaliojimo data – 2021 m. rugsėjo 30 d.
Šis dokumentas yra skirtas tik informaci jai. Autentiški ir teisiškai privalomi tekstai:
ECE/TRANS/WP .29/2020/77
ECE/TRANS/WP .29/2020/92 ir
ECE/TRANS/WP .29/2021/56
Turinys
1. Taikymo sritis
2. Santr umpos
3. Apibrėžtys
4. Patvir tinimo paraiška
5. Patvir tinimas
6. Specifi kaci jos ir bandymai
7. Transpor to priemonės patvir tinto tipo pake itimas ir tipo išplėtimas
8. Gamybos atitiktis
9. Sankcijos už gam ybos neatitiktį
10. Visiškas gam ybos nutraukimas
11. Specialiosios nuostato s
12. Pereina mojo laikotar pio nuostatos
13. Už patvir tinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvir tinimo instituci jų pavadinimai bei adresaiLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/1  
Priedėlis
1. Konkrečių tipų transpor to priemonių gamybos atitikties patikra atliekant 1 tipo bandymą
2. Gam ybos atitikties patikra atliekant 1 tipo bandymą. Statistinis metodas
3. Įvažinėjimo bandymų procedūra, taikoma siekiant nustatyti įvažinėjimo veiksn ius
4. Gam ybos atitikties patikra atliekant 4 tipo bandymą
5. Transpor to priemonėje įrengti degalų ir (arba) elektros energi jos sąnaudų stebėsenos įtaisai
6. Transpor to priemonėms, kurių išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemos e naudojami reagentai , taikomi 
reikalavim ai
Priedai
Priedai. A dalis
A1. Variklio bei transpor to priemonės charakteristikos ir su bandymais susijusi informaci ja
Priedėlis
1. WLTP bandymų ataskaita
2. WLTP kelio apkro vos bandymų ataskaita
3. WLTP bandymų lapas
4. Degalų garavim o bandymų ataskaita
A2. Komunikaci ja
A3. Patvir tinimo ženklo išdėstymas
Priedai. B dalis
B1. Pasauliniai suder inti lengvųjų transpor to priemonių bandymų ciklai (WL TC)
B2. Transpor to priemonių su mec hanine pavarų dėže pava ros pasir inkimas ir perjungimo momento nustatymas
B3. Etaloninių degalų specifikacijos
B4. Kelio apkrova ir dinamometro nustatymai
B5. Bandymų įranga ir kalibrav imas
B6. 1 tipo bandymo procedūros ir sąlygos
Priedėlis
1. Išmetamųjų teršalų bandymo procedūra, taikoma visoms transpor to priemonėms su periodiškai regeneruojama 
sistema
2. Įkraunamosios elektros energijos kaupimo siste mos stebėsenos bandymo procedūra
3. Iš dujinių degalų (SND ir GD / biometano) gautos energi jos dalies apskaičia vimas
B6a. Korega vimo pagal aplink os temperatūrą bandymas išmetamo CO 2 kiekiui nustatyti tipinėmis regioninės 
temperatūros sąlygomis (tik 1A lygis)
B6b. CO2 kiekio rezultatų korega vimas atsižvelgiant į tikslinį greitį ir atstumą (tik 1A lygis)
B7. Apskaičiav imai
B8. Grynosios elektr inės transpor to priemonės, hibr idinės elektr inės transpor to priemonės ir hibr idinės transpor to 
priemonės su suslėgtoj o vandenilio kuro elementais
Priedėlis
1. ĮEEK S įkro vos būsena
2. ĮEEK S energi jos pokyčiu grindžiama korega vimo procedūra
3. NOVC-HEV , OVC-HEV , OVC-FCHV , PEV ir NOVC-FCHV ĮEEK S srovės ir įtam pos nustatymas
4. PEV, OVC-HEV ir OVC-FC HV kondicionav imo iki bandymo, stabiliza vimo ir ĮEEK S įkro vimo sąlygosLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/2 2021 11 26  
5. OVC-HEV ir OVC-FC HV naudingumo koeficientai (UF)
6. Vairuoto jo pasirenkamų režimų parinkimas
7. Hibr idinių transpor to priemonių su suslėgtoj o vandenilio kuro elementais degalų sąnaudų matavim as
8. PEV ir OVC-HEV elektros energi jos sąnaudų gam ybos atitikčiai patikr inti būtinų papildomų verčių apskaičiavimas
B9. Metodų lygia vertiškumo nustatymas (tik 1A lygis)
Priedai. C dalis
C1. [Rezer vuota]
C2. [Rezer vuota]
C3. 4 tipo bandymas. Garavimo išlak os
C4. 5 tipo bandymas. Ilgaamžiškumas
Priedėlis
1. Standar tinis bandymų ant stendo ciklas (SBC) (tik 1A lygis)
2. Standar tinis bandymų ant dyzelinio stendo ciklas (SDBC) (tik 1A lygis)
3. Standar tinis kelio ciklas (SRC)
3b. Ridos kaupimo ciklai (tik 1B lygis)
4. Hibr idinėms transpor to priemonėms taikomi specialieji reikalavima i
C5. Motor inių transpor to priemonių vidinės diagnostik os (OBD) sistem os
Priedėlis
1. Vidinės diagnostik os (OBD) sistem ų funkciniai aspektaiLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/3  
ĮVADAS
Šia taisykle siekiama nustatyti suvienodintas motori nių transpor to priemonių patvir tinimo, atsižvelgiant į lengvųjų 
transpor to priemonių išmetamų teršalų kiekį remiantis naująja pasauline suder inta lengvųjų transpor to priemonių 
bandymų procedūra (WL TP), įtvir tinta JT BTR Nr. 15, ir atnaujinta degalų gara vimo bandymų procedūra (4 tipo 
bandymas), parengta pagal JT BTR Nr. 19, nuostatas. Pagal šią taisyklę susitar iančiosios šalys galės išduoti ir priimti 
patvir tinimus remdamosi minėtais naujais tipo patvir tinimo bandymais.
1 tipo WLTP bandymu pake ičiamas šiuo metu pagal JT taisyklę Nr. 83 ir JT taisyklę Nr. 101 atliekamas 1 tipo bandymas, o 
atnaujinta degalų garavimo bandymų procedūra (4 tipo bandymas) pakeičiama šiuo metu JT taisyklėje Nr. 83 numatyta 
procedūra.
Be to, šioje naujoje taisyklėje atnaujinamas 5 tipo bandymas, kuriuo tikrinamas taršos kontrolės įtaisų ilgaamžiškumas ir 
atnaujinti vidinės diagnostik os (OBD) sistemos reikalavima i. Šiuo atnaujinimu siekiama įgyvendinti pakeiti mus, padar ytus 
perėjus nuo anks tesnio 1 tipo NEDC bandymo prie naujojo 1 tipo WLTP bandymo.
Šios taisyklės 00 serija yra sudar yta iš dviejų reikalavi mų rinkinių – 1A lygio ir 1B lygio. 1A lygis grindžiamas keturfaz iu 
bandymų ciklu (mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio), o 1B lygis grindžiamas trifaziu bandymų ciklu (mažo, 
vidutinio ir didelio greičio), šiais skirtingais lygiais taikant skirtingas 1 tipo bandymų ribas. Didžioji dalis norminio teksto 
taikoma ir 1A lygiui, ir 1B lygiui. Konkrečiai 1A lygiui arba 1B lygiui taikomų reikalavimų skirsniai pažymimi atitinkamai. 
Šios serijos pakeitim ai apima regioninius reikalavimus ir kitoms susitar iančiosioms šalims jų pripažinti tarpusav yje 
nereikia.
Šios taisyklės 01 serijoje numatyta suder inta procedūra, į kurią įtraukt os griežčiausios procedūros ir (arba) ribos, kurioms 
visais atvejais taikomas tarpusav io pripažinimas. Taigi dėl 01 serijos tipo patvir tinimo pritaria visos šią taisyklę priėmusios 
susitar iančiosios šalys.
1. TAIKYMO SRITIS
Šioje taisyklėje numato mi dviejų patvir tinimo lygių reikalavi mai. Vieno lygio bandymai turi būti atliekami 
taikant keturfaz į WLTC (mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio, kaip apibrėžta B1 priede) – tai 1A 
lygis. Kito lygio bandymai turi būti atliekami taikant trifazi ų WLTC ciklą (mažo, vidutinio ir didelio greičio, 
kaip apibrėžta B1 priede) – tai 1B lygis.
Jeigu šios taisyklės reikalavimai taikomi tik 1A lygiui arba 1B lygiui, norminiame tekste nurodoma „Tik 1A 
lygis“ arba „Tik 1B lygis“ pažymint vietą, nuo kurios prasideda konkrečiam lygiui skirti reikalavimai.
1.1. 1A lygio aprėp tis
Ši taisyklė taikoma teikiant M1, M2, N1 ir N2 kategorijų transpor to priemonių, kurių standar tinė masė neviršija 
2 610 kg, tipo patvir tinimą, atlikus 1 tipo WLTP bandymą, susijusį su išmetamųjų dujinių junginių, 
išmetamųjų kietųjų dalelių masės ir jų kiekio, taip pat išmetamo anglies dioks ido kiekio ir degalų sąnaudų 
ir (arba) elektros energijos sąnaudų ir elektr inės ridos nustatymu, ir 4 tipo bandymą, susijusį su garavim o 
išlakų nustatymu.
Be to, šioje taisyklėje nustatomos taršos kontrolės įtaisų ir vidinės diagnostik os (OBD) sistem ų ilgaamžiškumo 
patikr inimo nuostatos.
Gamint ojo prašymu pagal šią taisyklę patvir tintas minėtų transpor to priemonių tipas gali būti išplėstas, kad 
aprėptų M1, M2, N1 ir N2 kategor ijų transpor to priemones, kurių standar tinė masė neviršija 2 840 kg ir kurios 
atitinka šioje taisyklėje nustatytus reikalavimus .
1.2. 1B lygio aprėp tis
Ši taisyklė taikoma teikiant M2 ir N1 kategorijų transpor to priemonių, kurių didžiausioji techniškai leidžiama 
pakrautos transpor to priemonės masė neviršija 3 500 kg, ir visų M1 kategor ijos transpor to priemonių tipo 
patvir tinimą, atlikus 1 tipo WLTP bandymą, susijusį su išmetamųjų dujinių junginių ir kietųjų dalelių masės, 
taip pat išmetamo anglies dioksido kiekio ir degalų naudojimo efektyvumo ir (arba) elektros energijos sąnaudų 
ir elektr inės ridos nustatymu, ir 4 tipo bandymą, susijusį su garavimo išlakų nustatymu.
Be to, šioje taisyklėje nustatomos taršos kontrolės įtaisų ir vidinės diagnostik os (OBD) sistem ų ilgaamžiškumo 
patikr inimo nuostatos.
OVC-FC HV nepaten ka į šios taisyklės 1B lygio aprėp tį.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/4 2021 11 26  
2. SANTR UMPOS
2.1. Bendrosios santr umpos
AC kintamoji srovė
PPF priskir tasis pralaidumo faktorius
BSG butano sugerties geba
SDM skysčio dinamik os modeliav imas
CFV kritinio tekėjimo Ventūr io vamzdis
RST ribinio sraut o tūta
CLA chemiliuminescencinis analizatori us
CVS pasto viojo tūrio ėminio ėmiklis
DC nuolatinė srovė
EAF etanolio, acetaldehido ir formaldehido suma
EPD elektronų paga vos detektori us
GV garinimo vamzdis
labai didelio greičio 2 2 klasės transpor to priemonių WLTC labai didelio greičio fazė
labai didelio greičio 3 3 klasės transpor to priemonių WLTC labai didelio greičio fazė
FCH V kuro elementu varoma hibr idinė transpor to priemonė
FID liepsnos jonizacij os detektori us
FSD visos skalės nuokr ypis
GC dujų chromat ografas
GFV dujinė transpor to priemonė
HEP A didelio našumo kietųjų dalelių oro (filtras)
HFID šildomas liepsnos jonizacinis detektorius
didelio greičio 2 2 klasės transpor to priemonių WLTC didelio greičio fazė
didelio greičio 3a 3a klasės transpor to priemonių WLTC didelio greičio fazė
didelio greičio 3b 3b klasės transpor to priemonių WLTC didelio greičio fazė
ICE vidaus degimo variklis
RR radimo riba
KNR kiekybinio nustatymo riba
mažo greičio 1 1 klasės transpor to priemonių WLTC mažo greičio fazė
mažo greičio 2 2 klasės transpor to priemonių WLTC mažo greičio fazė
mažo greičio 3 3 klasės transpor to priemonių WLTC mažo greičio fazė
vidutinio greičio 1 1 klasės transpor to priemonių WLTC vidutinio greičio fazė
vidutinio greičio 2 2 klasės transpor to priemonių WLTC vidutinio greičio fazė
vidutinio greičio 3a 3a klasės transpor to priemonių WLTC vidutinio greičio fazė
vidutinio greičio 3b 3b klasės transpor to priemonių WLTC vidutinio greičio fazė
LC skystoj i chromat ografija
SND suskystintos ios naftos dujos
NDIR nedisperguojantis infraraudonasis (analizator ius)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/5  
NDUV nedisperguojanti ultra violetinė spinduliuotė
GD / biometanas gam tinės dujos / biometanas
NMC nemetano atskyr iklis
NOVC-FCHV iš vidaus įkraunama hibr idinė transpor to priemonė su kuro elementais
NOVC
NOVC-HEVįkro vimas iš vidaus
iš vidaus įkraunama hibr idinė elektr inė transpor to priemonė
OBD sistema vidinės diagnostik os sistem a
OBFCM vidinė degalų ir (arba) energi jos sąnaudų stebėsena
OVC-FCHV iš išorės įkraunama hibr idinė transpor to priemonė su kuro elementais
OVC-HEV iš išorės įkraunama hibr idinė elektr inė transpor to priemonė
Pa foniniu filtru surinktų kietųjų dalelių masė
Pe ėminių filtru surinktų kietųjų dalelių masė
PAO polialf aolefi nas
PCF kietųjų dalelių pirminis skirtuvas
PCRF kietųjų dalelių koncentracij os mažinimo koeficientas
PDP tūrinis siurblys
GER grynoji elektr inė rida
Proc. FS proc. nuo visos skalės
PF pralaidumo faktorius
PM išmetamųjų kietųjų dalelių masė
PN išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis
PNC kietųjų dalelių matuoklis
PND1 pirmas kietųjų dalelių skiedimo įtaisas
PND2 antras kietųjų dalelių skiedimo įtaisas
PTS kietųjų dalelių tiekimo sistem a
PTT kietųjų dalelių tiekimo vamzdis
QCL- IR infraraudonųjų spindulių kvantinis kaskadinis lazer is
FĮNR faktinė įkrov os naudojimo ciklo rida
RCB ĮEEK S įkro vos balansas
ĮEEK S įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema
RRC riedėjimo varžos koeficie ntas
SHED bandymas hermetišk oje patalpoje gara vimui nustatyti
SSV ikigarsinis Ventūr io vamzdis
UBE Naudojamoji bater ijos (ĮEEK S) energi ja
USFM ultragarsin is srauto matuoklis
VH Daug CO 2 išmetanti transpor to priemonė
VL Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė
VPR lakių kietųjų dalelių šalintuvas
WLTC pasaulinis suder intas lengvųjų transpor to priemonių bandymų ciklasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/6 2021 11 26  
2.2. Cheminiai simboliai ir santr umpos
C1 1 anglies atomą turinčio angliavan denilio ekvivalentas
CH 4 metanas
C2H6 etanas
C2H5OH etanolis
C3H8 propanas
CH 3CHO acetaldehidas
CO anglies monoksidas
CO 2 anglies dioks idas
DOP dioktilf talatas
H2O vanduo
HCHO formaldehidas
NH 3 amoniakas
NMHC angliavandeniliai, išskyr us metaną
NO x azoto oksidai
NO azoto monoksidas
NO 2 azoto dioksidas
N2O diazoto oksidas
THC bendras angliavan denilių kiekis
3. APIBRĖŽT YS
Šioje taisyklėje vartojamų term inų apibrėžtys:
3.0.1. Transpor to priemonės tipas pagal išmetamųjų teršalų kiekį – grupė transpor to priemonių, kurios:
a)nesiskir ia paga l 6.3.2 punkt e nurodytą interpoli acijos šeimos nustatymo kriterijų;
b)priskir iamos vienam CO 2 interpoli acijos inter valui, apibrėžtam B6 priedo 2.3.2 punkt e;
c)nesiskir ia jokiomis nemažą įtaką variklio išmetamų teršalų kiekiui turinčiomis savybėmis, taip pat kitomis 
neišvardytomis savybėmis, kaip antai:
i)taršos kontrolės įtaisų (pvz., trejopo veikimo katalizatori aus, oksidacijos katalizatoriaus, mažo NOx 
kiekio gaudyklė s, selektyviosios katalizinės redukcijos sistema, mažo NOx kiekio katalizator iaus, kietųjų 
dalelių gaudyklės arba jų derinių viename agreg ate) tipais ir išdėstymo seka;
ii)išmetamųjų dujų recirkuliacija (yra / nėra, vidaus / išorės, aušinama / neaušinama, žemo / aukšto / 
kombinuotoj o slėgio).
3.0.2. Variklio darbinis tūris:
jei tai slankiųjų stūmoklių varikliai – variklio cilindrų vardinis darbinis tūris;
jei tai rotor iniai (Vankelio) varikliai – už variklio degimo kameros cilindrų vardinį darbinį tūrį du kartus didesnis 
tūris.
3.0.3. Variklio darbinis tūris:
jei tai slankiųjų stūmoklių varikliai – variklio cilindrų vardinis darbinis tūris;
jei tai rotori niai (Vankelio) varikliai – variklio degimo kameros cilindrų vardinis darbinis tūris.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/7  
3.0.4. Transpor to priemonės tipo patvir tinimas – transpor to priemonės tipo patvir tinimas pagal šią taisyklę.
3.1. Bandymo įranga
3.1.1. Tikslumas – išmatuotosios ir nacionaliniame standar te nustatyt os atskaitos vertės skirtumas, kuriuo 
apibūdinamas rezultato teisingumas. Žr. 1 diagramą.
3.1.2. Kalibr avimas – mata vimo sistemos atsak o nustatymo procesas, kuriuo siekiama užtikr inti, kad išėjimo signalas 
patektų į atskaitos signalų intervalą.
3.1.3. Kalibr avimo dujos – dujų mišin ys, naudojamas dujų analizatori ams kalibr uoti.
3.1.4. Dvigubo skiedimo metodas – dalies praskiestų išmetamųjų dujų srauto atskyr imas ir jų sumaišymas su tinkamu 
kiekiu skiedimui naudojamo oro prieš joms patenkant į kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrą.
3.1.5. Viso srauto išmetamųjų dujų skiedimo sistema – kontroliuojamas neper traukiamas visų transpor to priemonės 
išmetamų dujų skiedimas aplink os oru naudojant pasto viojo tūrio ėminių ėmiklį (CVS).
3.1.6. Linear izacija – koncentracij ų arba medžiagų inter valo taikymas siekiant nustatyti mate matinį koncentracij os ir 
sistemos atsak o santykį.
3.1.7. Svarbūs techninės priežiūros darbai – sudedamosios dalies arba modulio reguliavimo, remont o ar keitimo darbai, 
galintys paveikti matavi mo tikslumą.
3.1.8. Angliav andeniliai, išskyr us metaną (NMHC) – bendras angliavandenilių kiekis (THC), išskyr us metaną (CH 4).
3.1.9. Glaudumas – tomis pačiomis sąlygomis atliekamų pakar totinių matavimų rezultatų artumas (1 diagrama), ir 
šioje taisyklėje šis artumas visada reiškia standar tinį nuokr ypį.
3.1.10. Atska itos vertė – nacionaliniame standar te nustatyta vertė. Žr. 1 pav.
3.1.11. Nuostatis – kontrolės sistem os siektina reikšmė.
3.1.12. Matavimo inter valo kalibravimas – toks įtaiso sureguliavi mas, kad jo atsakas atitiktų kalibrav imo standar tą, t. y. 
75–100 proc. matuoklio matavim o srities didžiausiosios vertės arba tikėtino naudojimo srities didžiausiosios 
vertės.
3.1.13. Bendr as angliavan denilių kiekis (THC) – visi lakieji cheminiai junginiai, nustatomi liepsnos jonizaciniu 
detekt oriumi (FID).
3.1.14. Tikrinimas – vertinimas, ar mata vimo sistemos išvesties duomeny s patenka į taikomų atskaitos signalų inter valą, 
neviršydami vieno ar daugiau nustatytųjų priimtinumo slenksčių.
3.1.15. Nulinės vertės nustatymo dujos – dujos be analičių, naudojamos analizatori aus nuliniam atsakui nustatyti.
3.1.16. Atsako trukmė – laiko tarpas tarp atskaitos taške išmatuoto kompon ento pokyčio ir sistemos atsak o, sudarančio 
90 proc. galutinio rodmens (t90), kai ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip atskaitos taškas, jeigu išmatuoto 
kompon ento pokytis sudaro bent 60 proc. visos skalės vertės ir trunka ne ilgiau nei 0,1 s. Sistem os atsak o 
trukmė susideda iš sistemos delsos trukmės ir sistem os signalo kilimo trukmės.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/8 2021 11 26  
3.1.17. Delsos trukmė – laiko tarpas tarp atskaitos taške išmatuoto komponent o pokyčio ir siste mos atsak o, sudarančio 
10 proc. galutinio rodmens (t10), kai ėminių ėmimo zondas apibrėžiamas kaip atskait os taškas. Jei tai dujiniai 
kompon entai, delsos trukmė yra išmatuoto komponent o tekėjimo iš ėminių ėmimo zondo į detektori ų trukmė.
3.1.18. Signalo kilimo trukmė – laiko tarpas, per kurį išmatuota vertė pasiekia nuo 10 iki 90 proc. galutin io rodmens 
vertės (t90 – t10).
1 diag rama
Tikslumo, glaudumo ir atskaitos vertės apibrėžtys
3.2. Kelio apkro va ir dinamometro nustatymai
3.2.1. Aerodinaminis pasipr iešinimas – oro pasipr iešinimo jėga, trukdanti transpor to priemonei judėti pirmyn.
3.2.2. Aerodinaminio sąstingio taškas – taškas transpor to priemonės paviršiuje, kur vėjo greitis lygus nuliui.
3.2.3. Anemometro blokavimas – transpor to priemonės poveikis anemometro matavi mams, kai akivaizdus oro greitis 
skiriasi nuo transpor to priemonės greičio, sudėto su vėjo greičiu paviršiaus atžvilgiu.
3.2.4. Ribota analizė – analizė, kai transpor to priemonės priekinės dalies plotas ir aerodinaminio pasipr iešinimo 
koeficientas nustatomi atskirai ir šios vertės naudojamos judėjimo lygtyje.
3.2.5. Parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masė – transpor to priemonės, kurios degalų bakas (-ai) pripildytas (-i) 
bent iki 90 proc. talpos, su standar tine įranga, įrengta pagal gam intojo specifikacijas, masė, įskaitant 
vairuoto jo, degalų ir skysčių masę, ir kėbulo, kabinos, sukabinimo įtaiso, atsarginio rato (-ų) ir įrankių, jei toki a 
įranga sumontuota, masę.
3.2.6. Vairuotojo masė – nominali 75 kg masė, esanti vairuotojo sėdynės atskaitos taške.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/9  
3.2.7. Didžiausioji transpor to priemonės apkrova – didžiausioji techniškai leidžiama pakraut os transpor to priemonės 
masė, atmetus parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masę, 25 kg ir pasirenkamosios įrangos masę, 
apibrėžtą 3.2.8 punkt e.
3.2.8. Pasirenkamosios įrangos masė – didžiausioji pasirenkamosios įrangos derinių, kurie kartu su standar tine įranga 
gali būti įrengti transpor to priemonėje pagal gam intojo specifikacijas, masė.
3.2.9. Pasirenkamoji įranga – visi į standar tinę įrangą neįtraukti elementai, kuriuos gamint ojas gali savo nuožiūra 
sumontuoti transpor to priemonėje ir kuriuos gali užsakyti klientas.
3.2.10. Pamatinės atmosfer os sąlygos (kalbant apie kelio apkrovos matavimus) – atmosferos sąlygos, paga l kurias 
koreguojami mata vimo rezultatai:
a)atmosferos slėgis: p0 = 100 kPa;
b)atmosferos temperatūra: T0 = 20 °C,
c)sauso oro tankis: ρ0 = 1 189 kg/m3;
d)vėjo greitis: 0 m/s.
3.2.11. Atska itinis greitis – transpor to priemonės greitis, pagal kurį nustatoma kelio apkrova arba tikrinama važiuoklės 
dinamometro apkrova.
3.2.12. Kelio apkrova – transpor to priemonei judėti į priekį trukdanti jėga, išmatuojama saviri edos metod u arba 
metodais, kurie yra lygia verčiai pagal transmisi jos trinties nuostolių įtraukimą.
3.2.13. Riedėjimo varža – jėgos, kuriomis padangos priešinasi transpor to priemonės judėjimui.
3.2.14. Judėjimo varža – transpor to priemonei judėti į priekį trukdantis sukimo momentas, matuojamas varomuosiuose 
ratuose sumontuotais sukimo momento matuokliais.
3.2.15. Imituojama kelio apkrova – kelio apkro va, veikianti transpor to priemonę ant važiuoklės dinamometro, kuriuo 
atkur iama išmatuota kelio apkrova; ją sudaro važiuoklės dinamometro taikoma jėga ir ant dinamometro 
važiuojančiai transpor to priemonei trukdančios jėgos ir ji yra lygi maždaug trims antros eilės daugianar io 
koeficientams.
3.2.16. Imituojama judėjimo varža – judėjimo varža, veikianti transpor to priemonę ant važiuoklės dinamometro, kuriuo 
atkur iama išmatuota judėjimo varža kely je; ją sudaro važiuoklės dinamometro taikomas sukimo momentas ir 
ant dinamometro važiuojančiai transpor to priemonei trukdantis sukimo momentas ir ji yra lygi maždaug 
trims antros eilės daugianar io koeficientams.
3.2.17. Stacionar ioji anemometr ija – vėjo greičio ir krypties matavimas anemometr u greta bandymo kelio – toje vietoje ir 
aukštyje virš kelio lygio, kur pasireiškia tipiškiausios vėjo sąlygos.
3.2.18. Standar tinė įranga – bazinė transpor to priemonės, kurioje įrengti visi pagal susitar iančiosios šalies teisės aktus 
reikalaujami elementai, konfigūracija, įskaitant visus elementus, kuriems įrengti nereikia papildomų 
konfigūracijos ar įrangos lygio specifi kaci jų.
3.2.19. Tikslinė kelio apkrova – kelio apkrova, kuri turi būti atkur ta ant važiuoklės dinamometro.
3.2.20. Tikslinė judėjimo varža – judėjimo varža, kuri turi būti atkur ta.
3.2.21. Transpor to priemonės savir iedos režimas – veikimo sistema, sute ikianti galimybę tiksliai ir pakar totinai nustatyti 
kelio apkrovą ir tiksliai sureguliuoti dinamometrą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/10 2021 11 26  
3.2.22. Vėjo poveikio koregavimas – vėjo poveikio kelio apkrovai korega vimas paga l stacionaraus arba transpor to 
priemonėje sumontuoto anemometro įvesties duomenis.
3.2.23. Didžiausioji technišk ai leidžiama pakr autos transpor to priemonės masė – didžiausioji transpor to priemonės masė, 
nustatyta atsižvelgiant į jos konstr ukcines ir eksploataci nes savybes.
3.2.24. Faktinė transpor to priemonės masė – parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masė, įskaitant joje 
sumontuotos pasirenkamosios įrangos masę.
3.2.25. Transpor to priemonės bandymo masė – faktinės transpor to priemonės masės, 25 kg ir transpor to priemonės 
apkrovą atitinkančios masės suma.
3.2.26. Transpor to priemonės apkrovą atitinkanti masė – x proc. didžiausiosios transpor to priemonės apkrov os, kai x M 
kategorijos transpor to priemonių yra 15 proc., o N kate gorijos transpor to priemonių – 28 proc.
3.2.27. Didžiausioji techniškai leidžiama pakr auto junginio masė (MC) – didžiausioji motori nės transpor to priemonės ir 
vienos ar daugiau priekabų junginio masė, nustatyta atsižvelgiant į konstr ukcines ir eksploatacines savybes, 
arba nustatyta didžiausioji leidžiamoji vilkik o ir puspr iekabės junginio masė.
3.2.28. n/v santykis – variklio sūkių skaičius, padalytas iš transpor to priemonės greičio.
3.2.29. Vieno būgno dinamometr as – dinamometras, kuriame kiekvienas ant transpor to priemonės ašies sumontuotas 
ratas liečiasi su vienu būgnu.
3.2.30. Dviejų būgnų dinamometr as – dinamometras, kuriame kiekvienas ant transpor to priemonės ašies sumontuotas 
ratas liečiasi su dviem būgnais.
3.2.31. Varančioji ašis – transpor to priemonės ašis, galint i savarankiškai nuolat ar laikinai arba pasir inkus vairuotojui 
perduoti varomąją energi ją ir (arba) rekuper uoti energiją.
3.2.32. Dviejų ratų pavaros dinamometr as – dinamometras, kuriame su būgnu (-ais) liečiasi tik ant vienos transpor to 
priemonės ašies sumontuoti ratai.
3.2.33. Keturių ratų pavaros dinamometr as – dinamometras, kuriame su būgnu (-ais) liečiasi visi ant abiejų transpor to 
priemonės ašių sumontuoti ratai.
3.2.34. Dviejų ratų pavar os režimo sąlygomis veikiantis dinamometr as – dviejų arba keturių ratų pavaros dinamometras, 
kuris inercij os jėgą ir kelio apkrovą imituoja tik bandomosios transpor to priemonės varančiosios ašies 
atžvilgiu ir ant nevaromosios ašies sumontuoti sukamieji ratai nedaro poveikio matavim o rezultatams, 
palyginti su padėtimi, kai nevaromosios ašies ratai nesisuka.
3.2.35. Keturių ratų pavar os režimo sąlygomis veiki antis dinamometr as – keturi ų ratų pavaros dinamometras, kuris inercij os 
jėgą ir kelio apkrovą imituoja abiejų bandomosios transpor to priemonės ašių atžvilgiu.
3.2.36. Inercinis riedėjimas – automatinė s pavaros ar sankabos funkci ja, kurią aktyva vus, kai nereikia varomosios 
energijos arba reikia lėtai mažinti greitį, variklis automatiškai atjungiamas nuo transmisi jos ir gali veikti 
tuščiąja eiga ar būti išjungtas.
3.3. Grynosios elektr inės transpor to priemonės, tik vidaus degimo varikliu varomos transpor to priemonės, 
hibr idinės elektr inės transpor to priemonės, transpor to priemonės su kuro elementais ir altern atyviaisiais 
degalais varomos transpor to priemonės
3.3.1. Visa elektr inė rida (VER) – visas atstumas, kurį iš išorės įkraunama elektr inė transpor to priemonė (OVC-HEV) 
nuvažiuoja nuo įkro vos naudojimo bandymo pradžios iki bandymo momento, kai degimo variklis pradeda 
naudoti degalus.
3.3.2. Grynoji elektr inė rida (GER) – visas atstumas, kurį grynoji elektr inė transpor to priemonė (PEV) nuvažiuoja nuo 
įkrov os naudojimo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/11  
3.3.3. Faktinė įkrovos naudojimo ciklo rida (FĮNR) – atstumas, nuvažiuotas per keletą pasaulinių suder intų lengvųjų 
transpor to priemonių bandymų ciklų (WL TC) darbiniu įkrov os naudojimo režimo sąlygomis, kol iškraunama 
įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema (ĮEEK S).
3.3.4. Įkrovos naudojimo ciklo rida (ĮNCR) – atstumas, nuvažiuotas nuo įkro vos naudojimo bandymo pradžios iki 
paskutinio ciklo pabaigos prieš ciklą arba ciklus, kurių metu įvykdomas nutraukimo kriterijus, įskaitant 
pereinamąjį ciklą, kuriuo transpor to priemonė gali veikti ir įkrov os naudojimo, ir palaikymo režimais.
3.3.5. Darbinis įkrovos naudojimo režimas – darbinis režimas, kai ĮEEK S sukaupt os energijos kiekis gali svyr uoti, bet 
apskr itai transpor to priemonei važiuojant mažėja, kol pereinama į įkro vos palaikymo režimą.
3.3.6. Darbinis įkrovos palaikymo režimas – darbinis režimas, kai ĮEEK S sukaupt os energi jos kiekis gali svyr uoti, bet 
apskr itai transpor to priemonei važiuojant išlaik omas neutralus įkrov os balanso lygis.
3.3.7. Naudingumo koeficie ntai – važiavimo statistiniais duomenimis grindžiami koeficie ntai, priklausantys nuo įkrov os 
naudojimo režimo sąlygomis nuvažiuot o atstumo ir naudojami kaip sver tiniai iš išorės įkraunamos elektr inės 
transpor to priemonės (OVC-HEV) įkro vos naudojimo ir palaikymo režimais variklio išmetamų teršalų 
junginių, išmetamo CO 2 kiekio bei degalų sąnaudų koeficientai.
3.3.8. Elektros mašina (EM) – energijos keitiklis, elektros energiją verčiantis į mechaninę ir atvirkščiai.
3.3.9. Energijos keitiklis – sistema, kurios atiduodamosios energi jos rūšis skiriasi nuo tiekiamosios energijos rūšies.
3.3.9.1. Varomosi os energijos keiti klis – galios pavaros energi jos keitiklis, kuris nėra išorinis įtaisas ir kurio atiduodamoji 
energija tiesiogiai arba netiesiogiai panaudojama transpor to priemonei varyti.
3.3.9.2. Varomosi os energijos keitiklio kategor ija: i) vidaus degimo variklis, ii) elektros mašina arba iii) kuro elementai.
3.3.10. Energijos kaupimo sistema – sistema, kurioje kaupiama energija ir iš kurios energi ja atiduodama toki os pačios 
rūšies, kokia buvo tiekiama.
3.3.10.1. Varomosi os energijos kaupi mo sistema – galios pavaros energi jos kaupimo sistem a, kuri nėra išorinis įtaisas ir 
kurios atiduodamoji energija tiesiogiai arba netiesiogiai panaudojama transpor to priemonei varyti.
3.3.10.2. Varomosi os energijos kaupimo sistemos kategor ija: i) degalų laikymo sistema, ii) įkraunamoji elektros energi jos 
kaupimo sistema arba iii) įkraunamoji mecha ninės energijos kaupimo sistema.
3.3.10.3 Energijos rūšis: i) elektros energija, ii) mecha ninė energija arba iii) cheminė energi ja (įskaitant degalus).
3.3.10.4. Degalų laikymo sistema – varomosios energijos kaupimo sistema, kurioje laikoma skystųjų arba dujinių degalų 
cheminė energija.
3.3.11. Visos elektr inės ridos ekvival entas (VERE) – visos faktinės įkrov os naudojimo ciklo ridos (FĮNR) dalis, sietina su 
elektros energi jos iš ĮEEK S naudojimu atliekant įkro vos naudojimo ciklo ridos bandymą.
3.3.12. Hibr idinė elektr inė transpor to priemonė (HEV) – hibr idinė transpor to priemonė, kurioje vienas iš varomosios 
energijos keitiklių yra elektros mašina.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/12 2021 11 26  
3.3.13. Hibr idinė transpor to priemonė (HV) – transpor to priemonė, kurioje sumontuota galios pavara, apimanti bent du 
skirtingų kate gorijų varomosios energijos keitiklius ir bent dvi skirtingų kategor ijų varomosios energi jos 
kaupimo sistemas .
3.3.14. Grynasis energijos pokytis – ĮEEK S energijos pokyčio santykis, padalytas iš bandomosios transpor to priemonės 
ciklo energi jos poreikio.
3.3.15. Iš vidaus įkraunama hibridinė elektr inė transpor to priemonė (NO VC-HEV) – hibr idinė elektr inė transpor to priemonė, 
kurios negalima įkrauti iš išorinio šaltinio.
3.3.16. Iš išorės įkraunama hibridinė elektr inė transpor to priemonė (OVC-HEV) – hibr idinė elektr inė transpor to priemonė, 
kurią galima įkrauti iš išorinio šaltinio.
3.3.17. Grynoji elektr inė transpor to priemonė (PEV) – transpor to priemonė, kurioje sumontuota galios pavara, kurioje kaip 
varomosios energijos keitikliai naudojamos tik elektros mašinos, o kaip varomosios energijos kaupimo 
sistemos – tik įkraunamosios elektros energi jos kaupimo sistemos.
3.3.18. Kuro elementai – energijos keitiklis, cheminę energiją (tiekiamąją energiją) paverčiantis elektros energija 
(atiduodamąją energi ja) arba atvirkščiai.
3.3.19. Kuro elementu varoma transpor to priemonė (FCV) – transpor to priemonė, kurioje sumontuota galio s pavara, 
kurioje kaip varomosios energijos keitiklis (-iai) naudojamas (-i) tik kuro elementai ir elektros mašina (-os).
3.3.20. Hibr idinė transpor to priemonė su kuro elementais (FCHV) – transpor to priemonė, kurioje sumontuota galios pavara, 
kurioje kaip varomosios energi jos kaupimo sistem os naudojama bent viena degalų laikymo sistema ir bent 
viena įkraunamoji elektros energi jos kaupimo sistema.
3.3.20.1. Iš vidaus įkraunama hibridinė elektr inė transpor to priemonė su kuro elementais (NO VC-FC HV) – hibr idinė elektr inė 
transpor to priemonė su kuro elementais, kurios negalima įkrauti iš išorinio šaltinio.
3.3.20.2. Iš išorės įkraunama hibridinė elektr inė transpor to priemonė su kuro elementais (OVC-FC HV) – hibr idinė elektr inė 
transpor to priemonė su kuro elementais, kurią galima įkrauti iš išorinio šaltinio.
3.3.21. Dvirūšiais degalais varoma transpor to priemonė – dvi atskiras degalų laikymo sistemas turinti transpor to priemonė, 
suprojektuota taip, kad pirmiausia vienu metu būtų naudojami tik vienos rūšies degalai, tačiau ribotą laiką 
vienu metu gali būti naudojamas ribotas abiejų rūšių degalų kiekis.
3.3.22. Dvirūšiais degalais varoma dujinė transpor to priemonė – dvirūšiais degalais varoma transpor to priemonė, varoma 
benzinu (benzino režimas) ir vienais iš šių degalų: SND, GD / biometanu arba vandeniliu.
3.3.23. Tik vidaus degimo varik liu varoma transpor to priemonė – transpor to priemonė, kurioje visi varomosios energijos 
keitikliai yra vidaus degimo varikliai.
3.3.24. Transpor to priemonėje sumontuotas įkroviklis – elektros energijos keitiklis tarp trauk os ĮEEK S ir transpor to 
priemonės įkro vimo lizdo.
3.3.25. Mišr iais degalais varoma transpor to priemonė – vieną degalų laikymo sistemą turinti transpor to priemonė, kuri gali 
būti varoma įvair iais dviejų arba daugiau rūšių degalų mišiniais.
3.3.26. Benzinu ir etanoliu varoma transpor to priemonė – mišr iais degalai s varoma transpor to priemonė, kuri gali būti 
varoma benzinu arba benzino ir etanolio mišiniu, kuriame etanolis sudaro iki 85 proc. (E85).
3.3.27. Vienarūšiais degalais varoma transpor to priemonė – transpor to priemonė, pirmiausia suprojektuota veikti 
naudojant vienos rūšies degalus.
3.3.28. Vienarūšiais degalais varoma dujinė transpor to priemonė – viener iopų degalų transpor to priemonė, kuri pirmiausia 
suprojektuota nuolat veikti naudojant SND arba GD / biometaną, arba vandenilį, bet taip pat gali turėti 
benzino tiekimo sistemą, skirtą naudoti vien tik avariniu atveju arba užvedimui, ir kurios nominalioji degalų 
bako talpa turi būti ne didesnė kaip 15 l.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/13  
3.4. Galios pavara
3.4.1. Galios pavara – transpor to priemonėje jai varyti sumontuotų varomosios energijos kaupimo sistemos (-ų), 
varomosios energijos keitiklio (-ų) ir transmisi jos (-ų), perduodančios (-ų) ratams mech aninę energiją, jungin ys 
ir išoriniai įtaisai.
3.4.2. Pagalbiniai įtaisai – neišor iniai energi ją naudojantys, keičiantys, kaupiantys arba tiekiantys įtaisai ar sistemos, 
sumontuoti transpor to priemonėje ne jai varyti, o kitu tikslu, todėl nelaik omi galios pavaros sudedamąja 
dalimi.
3.4.3. Išoriniai įtaisai – visi energi ją naudojantys, keičiantys, kaupiantys arba tiekiantys įtaisai, kuriuose energija nėra 
tiesiogiai ar netiesiogiai naudojama transpor to priemonei varyti, bet kurie yra būtini galios pavaros veikimui ir 
todėl laikomi galios pavaros sudedamąja dalimi.
3.4.4. Transmisija – sujungti galios pavaros elementai, kuriais mechaninė energi ja perduodama iš varomosios energijos 
keitiklio (-ių) į ratus ir atvirkščiai.
3.4.5. Mechaninė pavarų dėžė – pavarų dėžė, kurios pavaras gali perjungti tik vairuoto jas.
3.5. Bendroji dalis
3.5.1. Kriteriniai išmetamieji teršalai – išmetamieji junginiai, kurių ribinės vertės nustatytos šioje taisyklėje.
3.5.2. Rezer vuota
3.5.3. Rezer vuota
3.5.4. Rezer vuota
3.5.5. Rezer vuota
3.5.6. Ciklo energijos poreiki s – apskaičiuotas teigiamas energijos kiekis, reikalingas transpor to priemonei nuvažiuoti 
nustatytą ciklą.
3.5.7. Išder inimo įtaisas –konstr ukcijos elementas, reaguojantis į temperatūrą, transpor to priemonės greitį, variklio 
sūkių skaičių, perdavimo mech anizmo veikimą, kolektori aus slėgį arba bet kokį kitą parametrą tam, kad galėtų 
įjungti ar išjungti išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos sudedamąją dalį, pakeisti jos veikimo parametr us ar 
sulėtinti jos veikimą ir taip įprastomis ir pagrįstai numatytinomis transpor to priemonės veikimo ir 
eksploata vimo sąlygomis sumažinti išmetamųjų teršalų kontrolės sistem os veiksmin gumą.
3.5.8. Vairuotojo pasir enkamas režimas – vairuotojo individualiai pasirenkamas režimas, kuris gali paveikti išmetamųjų 
teršalų kiekį arba degalų ir (arba) energijos sąnaudas.
3.5.9. Pagrindinis režimas – šioje taisyklėje tai vienas vairuoto jo pasirenkamas režimas, kuris visada pasirenkamas 
įjungus transpor to priemonės variklį, nepaisant to, kuris vairuoto jo pasirenkamas režimas buvo aktyvus prieš 
išjungiant transpor to priemonės variklį, ir kurio negalima nustatyti į kitą režimą. Įjungus transpor to priemonę, 
pagr indinis režimas į kitą vairuoto jo pasirenkamą režimą gali būti perjungiamas tik tyčiniu vairuoto jo veik smu.
3.5.10. Pamatinės sąlygos (kuriomis apskaičiuojama išmetamųjų teršalų masė) – sąlygos, kuriomis nustatomos dujų tankio 
vertės, tai yra 101,325 kPa ir 273,15 K (0 °C).
3.5.11. Variklio išmetami teršalai – pro išmetimo vamzdį išmetami dujiniai, kietieji ir skystieji junginiai.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/14 2021 11 26  
3.5.12. Konf igūruojamas paleidimo režimas – šioje taisyklėje tai vairuoto jo pasirenkamas režimas, kurį jis gali nustatyti 
kaip režimą, kuris automat iškai pasirenkamas įjungus transpor to priemonės variklį. Įjungus transpor to 
priemonę, konfigūr uojamas paleidimo režimas į kitą režimą gali būti perjungiamas tik tyčiniu vairuotoju 
veiksmu.
3.6. PM / PN
Ang liškas term inas „par ticle“ (liet. „kiet oji dalelė“) įprastai vartojamas ore nustatomai (matuojamai) medžiagai 
(skendinčia jai medžiagai), o term inas „par ticulat e“ (liet. „kiet oji dalelė“) – nusėdusiai medžiagai pava dinti.
3.6.1. Išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis (PN) – transpor to priemonės išmetamųjų kietųjų dalelių bendras kiekis, 
išmatuotas taikant skiedimo, ėminių ėmimo ir mata vimo metodus, kaip nustatyta šioje taisyklėje.
3.6.2. Išmetamųjų kietųjų dalelių masė (PM) – transpor to priemonės variklio išmetamų kietųjų dalelių masė, išmatuota 
taikant skiedimo, ėminių ėmimo ir mata vimo metodus, kaip nustatyta šioje taisyklėje.
3.7. Pasauliniai suder inti lengvųjų transpor to priemonių bandymų ciklai (WL TC)
3.7.1. Vardinė variklio galia (Prated) – didžiausioji naudingoji variklio galia (kW), kaip nustatyta pagal JT taisyklę Nr. 85.
3.7.2. Didžiausiasis greitis (vmax) – gamint ojo deklar uotas transpor to priemonės didžiausiasis greitis. Jeigu didžiausiasis 
greitis nedeklar uotas, jis nustatomas pagal JT taisyklę Nr. 68.
3.8. Procedūra
3.8.1. Periodiškai regener uojama sistema – variklio išmetamų teršalų kontrolės įtaisas (pvz., katalizinis keitiklis, kietųjų 
dalelių gaudyk lė), kuriam būtinas periodinio regener avimo procesas.
3.9. Garavimo išlak os
3.9.1. Degalų bako sistema – degalams laikyti naudojama įranga, sudar yta iš degalų bako, degalų pildymo angos, degalų 
bako dangtel io ir degalų siurblio, įrengto degalų bake arba ant jo.
3.9.2. Degalų sistema – degalam s transpor to priemonėje laikyti ir tiekti skirtos sudedamosios dalys, apimančios degalų 
bako sistemą, visas degalų tiekimo ir garavimo linijas, ne bake įrengtus degalų siurblius ir aktyvintųjų anglių 
filtrą.
3.9.3. Butano suger ties geba (BSG) – butano masė, kurią gali sugerti anglių filtras.
3.9.4. BSG300 – butano suge rties geba po 300 degalų sendinimo ciklų.
3.9.5. Pralaidumo faktor ius (PF) – faktorius, nustatomas pagal angliavan denilių nuostolius per tam tikrą laikotar pį ir 
naudojamas galutiniam gara vimo išlakų kiekiui nustatyti.
3.9.6. Vienasluok snis nemetalinis bakas – dega lų bakas, pagamintas iš vieno nemetalinės medžiagos, įskaitant fluor intas 
ir (arba) sulfonintas medžiagas , sluok snio.
3.9.7. Daugiasluok snis bakas – degalų bakas, pagamintas iš ne mažiau kaip dviejų skirtingų medžiagų sluok snių, iš 
kurių vienas yra nepralaidus angliavandeniliams.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/15  
3.9.8. Sandar i degalų bako sistema – degalų bako sistema, iš kurios, transpor to priemonei stovint, per 24 val. paros 
ciklą, kuris nustatytas C3 priedo 6.5.9 punkt e ir per kurį naudojami B3 priedo 7 dalyje nustatyti etaloniniai 
degalai, neišgaruoj a degalų.
3.9.9. Garavimo išlakos – šioje taisyklėje tai angliavandeniliai, išgaruojantys iš stovinčios transpor to priemonės degalų 
sistemos ir išgaruojantys prieš pat degalų pylimą į sandar ią degalų bako sistemą.
3.9.10. Degalų garavimo nuostoliai mažinant slėgį – iš sandar ios degalų bako sistemos per viršslėgio vožtuvą ir tik per 
sistemos leidžiamą aktyvintųjų anglių filtrą išgaruoj antis angliavanden ilių kiekis.
3.9.11. Degalų garų nuotėkis mažinant slėgį – mažinant slėgį per aktyvintųjų anglių filtrą išgaruojant ys angliavandeniliai.
3.9.12. Degalų bako viršslėgio vožtuv o atidar ymo slėgis – mažiausioji slėgio vertė, kurią pasiekus sandar i degalų bako 
sistema, reaguodama tik į bake susidar iusį slėgį, pradeda leisti garus.
3.9.13. Dviejų gramų prove ržio taškas – proveržio riba, pasiekiama, kai bendra iš aktyvintųjų anglių filtro išmesta 
angliavandenilių masė yra 2 gramai.
3.10. Vidinės diagnostik os (OBD) sistema
3.10.1. Vidinės diagnostikos (OBD) sistema – šioje taisyklėje tai transpor to priemonėje įrengta sistema, kuri gali nustatyti 
stebimų išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų triktis ir tikėtiną trikties vietą pagal kompiut erio atmintyje 
saugomus trikčių kodus ir kurios trikčių indikatorius (MI) užsideg a tam, kad būtų informuotas transpor to 
priemonės operat orius.
3.10.2. OBD sistemos šeima – gamintojo nustatyta transpor to priemonių grupė, kuriai priklausančios, transpor to 
priemonės dėl savo konstr ukcijos yra panašios variklio išmetamų teršalų kiekiu ir OBD sistemos 
charakt eristik omis. Kiekviena šios šeimos transpor to priemonė turi atitikti šios taisyklės 6.8.1 punkte 
nustatytus reikalavi mus.
3.10.3. Išmetamųjų teršalų kontro lės sistema – kalbant apie OBD sistemą , tai elektroninis variklio valdiklis ir visos su 
teršalų išmetimu susijusios sudedamosios dalys išmetimo arba gara vimo siste moje, teikiančios įvesties 
duomenis tam valdikliui arba iš jo gaunančios išvesties duomenis.
3.10.4. Trikčių indik atorius (MI) – regimasis arba girdimasis indikatorius, kuris transpor to priemonės vairuoto jui aiškiai 
signalizuoja, kad sutr iko kurios nors su teršalų išmetimu susijusios sudedamosios dalies, sujungto s su OBD 
sistema, arba pačios OBD sistemos veikimas.
3.10.5. Triktis – su teršalų išmetimu susijusios sudedamosios dalies arba sistemos gedimas, dėl kurio išmetamųjų teršalų 
kiekis viršytų 6.8.2 punkt e nurodytas OBD sistemos ribines vertes, arba OBD sistemos neatitiktis 
pagr indiniams C5 priede nustatytiems stebėsenos reikala vimams.
3.10.6. Antr inis oras – siurbliu, oro vožtuvu ar kitomis priemonėmis į išmetimo sistem ą leidžiamas oras siekiant 
pager inti išmetamųjų dujų sraut e esančių HC ir CO oksidaciją.
3.10.7. Uždegimo pertrūkis – degimo stoka kibirkštinio uždegimo variklio cilindre, kurios priežastis yra kibirkšties 
nebuvimas, netinkamas degalų dozavim as, mažas slėgis arba kokia nors kita priežastis. Kalbant apie OBD 
sistemos atliekamą stebėseną, uždegimo pertrūkis – pagal bendrą uždegimo taktų skaičių apskaičiuota 
(gamint ojo nurodyta) pertrūkių, dėl kurių išmetamųjų teršalų kiekis viršytų 6.8.2 punkt e nurodytas OBD 
sistemos ribines vertes, procentinė dalis arba pertrūkių dėl kurių išmetamųjų dujų katalizatori us (-iai) 
perkaistų, padar ydamas (-i) nepataisomą žalą, procentinė dalis.
3.10.8. OBD sistemos važiavimo ciklas – ciklas, sudar ytas iš variklio paleidimo, važiavim o režimo, kai nustatoma triktis, 
jeigu ji yra, ir variklio išjungimo.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/16 2021 11 26  
3.10.9. Įšilimo ciklas – transpor to priemonės veikimas, kai aušinimo skysčio temperatūra po variklio paleidimo padidėja 
bent 22 K ir pasiekia bent 343 K (70 °C) temperatūrą.
3.10.10. Degalų tiekimo reguliavimas – pagr indinio degalų tiekimo režimo regulia vimas taikant grįžtamąjį ryšį. 
Trumpalai kis degalų tiekimo reguliavimas –dinaminis arba momentinis degalų tiekimo regulia vimas. Ilgalaikis 
degalų tiekimo reguliavimas – palyginti su trumpalaikiu, laipsniškai atliekamas degalų dozavimo reguliavi mas. 
Šiuo ilgalaikiu reguliavi mu kompen suojami ilgainiui atsirandantys transpor to priemonės skirtumai ir laipsniški 
pokyčiai.
3.10.11. Apsk aičiuotoji apkrovos vertė – einamasis oro srautas, padalytas iš didžiausiojo oro srauto, kai didžiausiasis oro 
srautas yra pakoreguotas atsižvelgiant į absoliutųjį aukštį, jeigu tas aukštis žinomas. Šiuo term inu įvardijamas 
bematis skaičius, kuris nepr iklauso nuo variklio ir kuris technikui parodo naudojamą variklio darbinio tūrio 
dalį (kai droselis visiškai atidar ytas).
3.10.12. Nuolatinis numatytasis išmetamųjų teršalų kiekio režimas – atvejis, kai variklio valdiklis nuolat persijun gia į tokį 
veikimo režimą, kurį taikant valdikliui nebūtina gauti įvesties duomenų iš sugedusios sudedamosios dalies arba 
sistemos, jeigu dėl tos suge dusios sudedamosios dalies arba sistemos padidėjęs transpor to priemonės 
išmetamųjų teršalų kiekis viršytų 6.8.2 punkte nustatytas OBD sistemos ribines vertes.
3.10.12.1. Šiuo atveju „nuolatinis“ reiškia, kad numatytasis režimas nėra atkur iamas, t. y. diagnostik os ar kontrolės 
strategi ja, kuriomis grindžiamas numatytasis išmetamųjų teršalų kiekio režimas, negali būti taikomos per kitą 
važiavimo ciklą ir negalima patvir tinti, kad nebėra sąlygų, dėl kurių buvo aktyvuotas numatytasis išmetamųjų 
teršalų kiekio režimas. Visi kiti numatytieji išmetamųjų teršalų kiekio režimai nelaik omi nuolatiniais.
3.10.13. Galios perdavimo įrenginy s – variklio galią transpor to priemonėje įrengtiems pagalbiniams įtaisams tiekiantis 
įtaisas.
3.10.14. Prieiga – galimybė prieiti prie visų su išmetamaisiais teršalais susijusių OBD sistemos duomenų, įskaitant visus 
su teršalų išmetimu susijusių sudedamųjų transpor to priemonės dalių patikrai, gedimų nustatymui, techninei 
priežiūrai arba remontui atlikti būtinus trikčių kodus, per nuosekliąją standar tinės diagnostinės jungties sąsają 
(pagal C5 priedo 1 priedėlio 6.5.3.5 punktą).
3.10.15. Neapr ibotoji prieiga:
3.10.15.1. nuo prieigos kodo, kurį galima gauti tik iš gam intojo, ar panašaus įtaiso nepr iklausanti prieiga arba
3.10.15.2. prieiga, leidžianti gaut us duomenis įvertinti be jokios specialios atkodavim o informaci jos, jeigu ta informaci ja 
nėra standar tizuota.
3.10.16. Standar tizuota prieiga – visa duomenų sraut o informaci ja, įskaitant visus trikčių kodus, pateikia ma tik pagal 
pramonės standar tus, remiantis tuo, kad jos formatas ir leidžiamos parinktys yra aiškiai apibrėžti, siekiant 
motori nių transpor to priemonių pramonėje užtikr inti didžiausią suder inimo lygį, ir aiškiai leidžiama naudoti 
vadovaujantis šią taisykle.
3.10.17. Rezer vuota
3.10.18. Trūkumas – kalbant apie transpor to priemonių OBD sistem as, tai būsena, kai stebimų atskirų sudedamųjų dalių 
ar sistemų laikinos arba nuolatinės veikimo charakt eristik os blogina OBD sistem os atliekamą tų sudedamųjų 
dalių ar sistemų stebėseną arba sudedamosios dalys neatitinka visų kitų išsamių OBD sistemos taikomų 
reikalavimų.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/17  
3.10.19 Avarinio judėjimo režimas – numatytasis režimas, kuris nėra numatytasis išmetamųjų teršalų kiekio režimas.
3.10.20. Nepatvir tintas trikties kodas – diagnostinis trikties kodas, išsaugomas po pradinio trikties nustatymo prieš 
užsidegant trikčių indikatoriui.
3.10.21. Parengtis – būsena, rodanti, ar stebėsenos įtaisas ar stebėsenos įtaisų grupė veikė nuo paskutinio ištrynimo 
veiksmo, įvykdyto pagal išorės užklausą arba komandą (pvz., naudojant OBD sistemos skaitymo priemonę).
3.11. Korega vimo pagal aplink os temperatūrą bandymas (B6a priedas)
3.11.1. Aktyvusis šilumos kaup imo įtaisas – įtaisas, naudojamas šilumai bet kuriame transpor to priemonės įtaise kaupt i ir 
išsiskyr usiai šilumai galios pavaros sudedamajai daliai atiduoti per nustatytą laiką nuo variklio užvedimo. Jį 
apibūdina sistem os entalpija ir išsiskyr usios šilumos atidav imo galios pavaros sudedamosioms dalims laikas.
3.11.2. Izoliacinės medžiagos – variklio skyr iuje prie variklio ir (arba) važiuoklės pritvir tintos medžiagos, pasižyminčios 
šilumos izoliacijo s savybėmis ir apibūdinamos pagal didžiausią 0,1 W/(mK) šilumos laidumą.
4. PATVIRTINIMO PARAIŠKA
4.1. Transpor to priemonės tipo patvir tinimo paraišką tipo patvir tinimo institucijai pagal šios taisyklės reikalavi mus 
pateikia transpor to priemonės gamint ojas ar jo įgaliotasis atsto vas.
4.1.1. 4.1 punkte nurodyta paraiška rengiama pagal informacinio dokument o pavyzdį, nustatytą šios taisyklės A1 
priede.
4.1.2. Be to, gam intojas pateikia šią informaci ją:
a)jei tai yra priverstinio uždegimo variklį turinčios transpor to priemonės – gamintojo deklaraciją dėl variklio 
uždegimo pertrūkių, dėl kurių išmetamųjų teršalų kiekis viršys 11 priedo 6.8.2 punkte nustatytas OBD 
sistemos ribines vertes, mažiausio procentinio dydžio, apskaičiuot o pagal bendrą varikio uždegimo taktų 
skaičių, jeigu šis uždegimo pertrūkių procentinis dydis nekit o nuo I tipo bandymo pradžios, kaip aprašyta 
šios taisyklės priedų B dalyje, arba variklio uždegimo pertrūkių, dėl kurių išmetamųjų dujų katalizatori us ar 
katalizatori ai galėtų perkaisti dar prieš padarant nepataisomos žalos, mažiausio procentinio dydžio, 
apskaičiuoto pagal bendrą variklio uždegimo taktų skaičių;
b)išsamią rašytinę informaci ją apie OBD sistem os veikimo charakt eristikas, įskaitant visų svarbių transpor to 
priemonės išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos dalių, kurių veikimą stebi OBD sistema , sąrašą;
c)OBD sistem oje naudojamo veikimo trikčių indikatori aus, kuriuo transpor to priemonės vairuoto jui 
pranešama apie gedimą, aprašą;
d)šis punktas taikomas tik 1A lygiui:
gamint ojo deklaraciją, kad OBD sistem a atitinka šios taisyklės C5 priedo 1 priedėlio 7 dalies nuostatas dėl 
eksploatacinių savybių, esant visoms pagrįstai numato moms vaira vimo sąlygoms;
e)šis punktas taikomas tik 1A lygiui:
planą, kuriame aprašomi išsamūs techniniai kiekvieno steb ėsenos įtaiso, turinčio atitikti šios taisyklės C5 
priedo 1 priedėlio 7.2 ir 7.3 punktuose nustatytus reikalavimus , skaitiklio ir vardiklio didinimo, įskaitant 
draudimą keisti skaitiklių, vardiklių ir bendrojo vardiklio vertes šios taisyklės C5 priede 1 priedėlio 7.7 
punkte nurodyto mis sąlygomis, kriterijai ir motyvai;
f)priemonių, kurių imamasi išmetamųjų teršalų kontrolės kompi uteri ui apsaugoti, kad jo rodmen ys nebūtų 
klastojami ir kad nebūtų galima padar yti šio kompiut erio pakeiti mų, aprašymą;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/18 2021 11 26  
g)jei taikytina, 6.8.1 punkt e nurodytus OBD siste mos šeimos duomenis;
h)tam tikrais atvejais kitų tipo patvir tinimų kopijas su atitinkamais duomenimis, pagal kuriuos būtų galima 
išplėsti patvir tintą tipą ir nustatyti nusidėvėjimo koeficientus.
4.1.3. Už tipo patvir tinimo bandymus atsakinga i techninei tarnybai pateikiama pavyzd inė transpor to priemonių tipo 
arba šeimos transpor to priemonė su įrengta OBD sistema, kad būtų galima atlikti šios taisyklės C5 priedo 3 
dalyje aprašytus bandymus. Jei technik os tarnyba nustato, kad pateikta transpor to priemonė nevisiškai atitinka 
OBD sistemos šeimą, kaip aprašyta 6.8.1 punkt e, pagal šios taisyklės C5 priedo 3 dalį bandymams pateikiama 
pakaitinė ir, jei būtina, papildoma transpor to priemonė.
4.2. Informacinio dokumento, susijusio su variklio išmetamais teršalais, išmetamo anglies dioks ido kiekiu ir degalų 
sąnaudomis ir (arba) elektros energijos sąnaudomis ir elektr ine rida, garavim o išlak omis, ilgaamžiškumu ir 
OBD sistem a, pavyzdys pateikiamas šios taisyklės A1 priede. Šios taisyklės A1 priedo 3.2.12.2.7.6 punkte 
nurodyta informacija turi būti įtraukta į šios taisyklės A2 priede nustatytame tipo patvir tinimo pranešime 
pateiktą 1 priedėlį „OBD sistema. Susijusi informaci ja“.
4.2.1. Tam tikrais atvejais pateikiamos kitų tipo patvir tinimų kopijos su atitinkamais duomenimis, kad būtų galima 
išplėsti patvir tintus tipus ir nustatyti nusidėvėjimo koeficientus.
4.3. Už tipo patvir tinimo bandymus atsakinga i techninei tarnybai pateikiama tvirtinamą transpor to priemonių tipą 
atitinkanti transpor to priemonė, kad būtų galima atlikti 6 dalies A lentelėje nurodytus bandymus.
4.3.1. Patvir tinimą suteiki anti tipo patvir tinimo institucija, kitoms tipo patvir tinimo institucijoms paprašius, pateikia 
4.1.2 punkt o e papunktyje nurodytą informaci ją.
4.3.2. Taikant 4.1.2 punkto d ir e papunkčius, tipo patvir tinimo instituci jos nepatvir tina transpor to priemonės, jeigu 
gamint ojo pateikta informacija neatitinka šios taisyklės C5 priedo 1 priedėlio 7 dalies reikalavi mų. Visomis 
pagrįstai numato momis vaira vimo sąlygomis taikomi šios taisyklės C5 priedo 1 priedėlio 7.2, 7.3 ir 7.7 
punktai. Ar laikomasi C5 priedo 1 priedėlio 7.2 ir 7.3 punktuose nustatytų reikalavimų, tipo patvir tinimo 
institucija įvertina atsižvelgdama į technologinę pažangą.
4.3.3. Taikant 4.1.2 punkt o f papunktį, priemonės, kurių imamasi išmetamųjų teršalų kontrolės kompiut eriui 
apsaugoti, kad jo rodmenys nebūtų klast ojami ir kad nebūtų galima padar yti šio kompiut erio pakeitimų, turi 
apimti atnaujinimo galimybę, taikant gam intojo patvir tintą programą arba kalibrav imą.
4.3.4. Mišr iais dega lais, vienarūšiais degalai s ir dvirūšiais degalais varomų transpor to priemonių tipo patvir tinimo 
paraišk os dar turi atitikti 5.8 ir 5.9 punktų reikalavimus.
4.3.5. Dėl sistemos konstr ukcijos, sudedamosios dalies arba atskiro techninio mazgo pake itimų, padar ytų po tipo 
patvir tinimo, tipo patvir tinimo galio jimas savaime nenutrūk sta, jeigu šių sistemų, sudedamųjų dalių arba 
atskirų techninių mazgų originalios savybės nepakei čiamos tiek, kad sumažėtų variklio arba išmetamųjų 
teršalų kiekio kontrolės sistemos veiksmi ngumas.
4.4. Tipo patvir tinimo institucija suteiki a transpor to priemonės tipo patvir tinimą tik patikr inusi, ar taikomos 
veiksmi ngam produkcij os atitikties patikr inimui užtikr inti būtinos nuostato s.
5. PATVIRTINIMAS
5.1. Jeigu patvir tinti pate iktas transpor to priemonės tipas atitinka visus atitinkamus 6 dalies reikalavimus, jis turi 
būti patvir tintas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/19  
5.2. Kiekvienam patvir tintam tipui suteiki amas patvir tinimo numer is.
5.2.1. Tipo patvir tinimo numer is turi būti sudar ytas iš keturių dalių. Kiekvienas segmentas atskir iamas ženklu *.
1 dalis : didžioji raidė E ir tipą patvir tinusios susitar iančiosios šalies skiriamasis numer is(1).
2 dalis : [šios taisyklės] numer is ir raidė R, po kurios iš eilės nurodoma:
a)du skaitmeny s (jei taikoma – su nuliais priekyje), rodantys pake itimų seriją, į kurią 
įtrauktos JT taisyklės techninės nuostato s, taikomos patvir tinimui (jei JT taisyklės 
redakcija yra pradinė – 00);
b)pasvirasis brūkšnys (/) ir du skaitmeny s (jei taikoma – su nuliais priekyje), rodantys 
pakeitim ų serijos papildymo, taikomo patvir tinimui (jei patvir tinimų serijos redakci ja yra 
pradinė – 00), numerį;
c)pasvirasis brūkšn ys (/) ir du simboliai, rodantys įgyvendinimo etapą ir (arba) lygį (pvz., 1A, 
1B).
3 dalis : keturių skaitmenų eilės numer is (jei taikoma – su nuliais priekyje). Seka pradedama skaičiumi 
0001.
4 dalis : dviejų skaitmenų eilės numer is (jei taikoma – su nuliais priekyje), žymintis išplėtimą. Seka 
pradedama skaičiumi 00.
Visi skaitmeny s turi būti arabiški.
5.2.2. Šios taisyklės patvir tinimo numer io pavyzd ys:
E11*154R01/01/02*0123*01
Pirmasis pagal 01 serijos pakeitimų 01 papildymą Jungtinės Karal ystės suteikt o patvir tinimo Nr. 0123 
išplėtimas, 2 lygio patvir tinimas.
5.2.3. Ta pati susitar iančioji šalis negali suteikti to paties numer io kitam transpor to priemonės tipui.
5.3. Pranešimas dėl transpor to priemonės tipo patvir tinimo, jo išplėtimo arba atsisakymo sute ikti patvir tinimą 
pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitar imo šalims naudojant šios taisyklės A2 
priede pateikto pavyzdžio blanką.
5.3.1. Iš dalies pakeitus šį tekstą, pvz., nustačius naujas ribines vertes, 1958 m. Susitar imo šalims pranešama, kurie iš 
jau patvir tintų transpor to priemonių tipų atitinka naująsias nuostatas.
5.4. Prie kiekvienos transpor to priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvir tintą transpor to priemonių tipą, 
aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodyto je patvir tinimo formoje, pritvir tinamas tarptauti nis 
patvir tinimo ženklas, kurį sudaro:
5.4.1. apskr itimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvir tinusios šalies skiriamasis numer is;
5.4.2. į dešinę nuo 5.4.1 punkt e nurodyto apskr itimo – šios taisyklės numer is, toliau raidė R, brūkšnelis ir 
patvir tinimo numer is;
(1)1958 m. Susitar imo susitar iančiųjų šalių skiriamieji numer iai nurodyti Suvestinės rezoliuci jos dėl transpor to priemonių konstr ukcijos 
(R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6, 3 priedas, www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/ 
wp29resolutions.html .LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/20 2021 11 26  
5.4.3. patvir tinimo ženkle po tipo patvir tinimo numer io turi būti papildomas kodas, kurio paskir tis – atskir ti lygį 
(1A, 1B ar 2 lygis), kuriam suteiktas patvir tinimas. Pasirenkant šį kodą turėtų būti naudojama šios taisyklės A3 
priedo A3/1 lentel ė.
5.5. Jeigu transpor to priemonė šalyje, patvir tinusioje tipą pagal šią taisyklę, atitinka transpor to priemonių tipą, 
patvir tintą paga l vieną ar kelias kitas prie 1958 m. Susitar imo pridėtas taisykles, 5.4.1 punkt e nurodyto ženklo 
kartoti nereikia; toki u atveju visų taisyklių, pagal kurias patvir tinimas sute iktas šalyje, patvir tinusioje tipą pagal 
šią taisyklę, taisyklė, patvir tinimo numer iai ir papildomi ženklai pateiki ami stulpeliais 5.4.1 punkt e nurodyto 
ženklo dešinėje (žr. A3 priedą).
5.6. Patvir tinimo ženklas turi būti aiškiai įskait omas ir nenutr inamas.
5.7. Patvir tinimo ženklas pateikia mas greta arba ant transpor to priemonės duomenų plokštelės .
5.7.1. Šios taisyklės A3 priede pateikti patvir tinimo ženklo išdėstymo pavyzd žiai.
5.8. Papildomi reikalavi mai dėl mišr iais degalai s varomų transpor to priemonių patvir tinimo
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
5.8.1. Kai patvir tinamas benzinu ir etanoliu varomos transpor to priemonės tipas, transpor to priemonės gamint ojas 
aprašo transpor to priemonės gebėjimą prisitaikyti prie bet kokio benzino ir etanolio degalų mišinio (iki 
85 proc. etanolio mišinio).
5.9. Papildomi reikalavim ai vienarūšiais degalais varomos dujinėms transpor to priemonėms ir dvirūšiais degalais 
varomoms dujinėms transpor to priemonėmis
5.9.1. SND ar GD atveju naudojami degalai nurodomi informaciniame dokumente, nurodytame šios taisyklės A1 
priede.
5.10. Tipo patvir tinimo atsižvelgiant į OBD sistem ą reikalavim ai
5.10.1. Gamint ojas užtikr ina, kad OBD sistema būtų įrengta visose transpor to priemonėse.
5.10.2. OBD sistem a turi būti suprojektuota, pagaminta ir transpor to priemonėje įrengta taip, kad per visą transpor to 
priemonės eksploatavimo laiką leistų nustatyti nusidėvėjimo arba veikimo trikčių pobūdį.
5.10.3. Įprastomis sąlygomis eksploatuojama OBD sistema turi atitikti šios taisyklės reikalavimus .
5.10.4. Bandant OBD su suge dusia sudedamąja dalimi, kaip nustatyta šios taisyklės C5 priedo 1 priedėlyje, turi įsijungti 
šios sistemos veikimo trikčių indikatorius. Atliekant šį bandymą, OBD sistem os veikimo trikčių indikatori us 
gali įsijungti ir tada, kai išmetamųjų teršalų kiekis yra mažesnis už OBD sistem os ribines vertes, nurodytas 6.8 
punkte.
5.10.5. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Gamint ojas privalo užtikr inti, kad OBD sistema visomis pagrįstai numato momis vaira vimo sąlygomis atitiktų 
eksploatacinių savybių reikalavimus , nustatytus šios taisyklės C5 priedo 1 priedėlio 7 dalyje.
5.10.6. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Gamint ojas turi užtikr inti, kad nacionalinės instituci jos ir nepr iklausomi operat oriai galėtų lengvai gauti 
nekoduotus duomenis apie eksploatacine s savybes, įrašytus transpor to priemonės OBD sistemoje ir jos 
pateikiamus pagal šios taisyklės C5 priedo 1 priedėlio 7.6 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/21  
5.11. Tipo patvir tinimo, atsižvelgiant į dega lų ir (arba) elektros energi jos sąnaudų stebėsenos įtaisus, reikalavimai
5.11.1. Gamint ojas užtikr ina, kad toliau nurodyto se M1 ir N1 kategorijų transpor to priemonėse būtų įrengtas įtaisas, 
nustatantis, įrašantis ir pateiki antis duomenis apie degalų ir (arba) elektros energijos kiekį, sunaudotą 
eksploatuojant transpor to priemonę:
a)tik vidaus degimo varikliu (-iais) varomos (ICE) ir iš vidaus įkraunamos hibr idinės elektr inės transpor to 
priemonės (NO VC-HEV), varomos tik mineraliniu dyzelinu, biodyzelinu, benzinu, etanoliu ar bet kokiu šių 
degalų deriniu;
b)iš išorės įkraunamos hibr idinės elektr inės transpor to priemonės (OVC-HEV), varomos elektra ir kuriais nors 
iš a papunktyje nurodytų degalų.
5.11.2. Degalų ir (arba) elektros energijos sąnaudų stebėsenos įtaisas turi atitikti 5 priedėlyje nustatytus reikala vimus.
6. SPECIFIKA CIJOS IR BAN DYMAI
6.1. Bendroji dalis
6.1.1. Transpor to priemonė ir jos sudedamosios dalys, galinčios daryti poveikį CO 2 ir degalų sąnaudoms ar elektros 
energijos sąnaudoms ir išmetamųjų dujinių junginių kiekiui, įskaitant gara vimo išlakas, išmetamųjų kietųjų 
dalelių masei ir išmetamųjų kietųjų dalelių kiekiui (jeigu jį privaloma matuoti), turi būti taip suprojektuot os, 
pagamint os ir surinkt os, kad įprastai naudojama transpor to priemonė įprastomis sąlygomis, tokiomis kaip 
drėgnis, lietus, sniegas, karštis, šaltis, smėlis, purvas, vibracij a, nusidėvėjimas ir pan., per visą jos naudojimo 
trukmę atitiktų šios taisyklės nuostatas. Tai taip pat taikoma visų išmetamųjų teršalų kontrolės sistemose ir 
gara vimo išlakų kontrolės sistemose naudojamų žarnelių, jungčių ir sujungimų saugumui.
Variklio išmetamų teršalų, CO 2 ir degalų sąnaudų ar elektros energijos sąnaudų atveju šios nuostato s laikomos 
įvykdytomis, jeigu laikomasi 6.3 ir 8.2 punktų nuostatų.
Garavimo išlakų atveju šios sąlygos laikomos įvykdytomi s, jeigu laikomasi 6.6 ir 8.3 punktų nuostatų.
6.1.2. Kad būtų galima suteikti patvir tinimą, bandomoji transpor to priemonė turi būti tipinė numato mos serijinės 
gam ybos atsto vė su teršalų išmetimu susijusių sudedamųjų dalių ir funkcionalumo atžvilgiu. Gamint ojas ir 
atsakinga instituci ja turi susitar ti, kuris transpor to priemonės bandymo modelis yra tipinis.
6.1.3. Kalban t apie gara vimo išlakas, jeigu transpor to priemonėje įrengiama sandar i degalų bako sistema, taip pat turi 
būti įrengiama sistem a, kuri, prieš pat dega lų pylimą, tik per anglių filtrą, skirtą tik degalų garams kaupti , 
sumažintų slėgį bake. Tai turi būti vieninteli s garų išleidimo būdas, naudojamas slėgiui bake viršij us saugų 
darbinį slėgį.
6.1.4. Transpor to priemonės bandymo sąlygos
6.1.4.1. Išmetamųjų teršalų bandymui naudojamų tepalų ir aušalo tipas ir kiekis turi atitikti gamintojo nustatytą ir 
transpor to priemonei įprastai skirtą tipą ir kiekį.
6.1.4.2. Išmetamųjų teršalų bandymams naudojamų degalų tipas turi būti toks, kaip nurodyta šios taisyklės B3 priede.
6.1.4.3. Visos išmetamųjų teršalų kiekio kontrolės sistemos, įskaitant gara vimo išlakų kontrolės sistem as, turi būti 
parengtos eksploatacijai.
6.1.4.4. Variklis turi būti suprojektuotas taip, kad nebūtų išmetamųjų karterio dujų.
6.1.4.5. Išmetamųjų teršalų bandymams naudojamos padangos turi būti toki os, kaip nustatyta šios taisyklės B6 priedo 
2.4.5 punkt e.
6.1.5. Degalų bako pildymo angaLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/22 2021 11 26  
6.1.5.1. 1A lygis
Pagal 6.1.5.2 punktą benzino arba etanolio bako pildymo anga suprojektuojama taip, kad degalų bako nebūtų 
galima pildyti žarna, kurios išorinis skersmuo yra 23,6 mm arba didesnis.
1B lygis
Degalų bako pildymo angoms nėra taikoma jokių reikalavi mų.
6.1.5.2. 6.1.5.1 punktas netaik omas transpor to priemonėms, kurios atitinka abi šias sąlygas :
6.1.5.2.1. transpor to priemonė yra taip suprojektuota ir sukonstr uota, kad benzinas su švinu nedar ytų neigiamo poveikio 
jokiam išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisui, ir
6.1.5.2.2. transpor to priemonėje degalų baką pildančiam asmeniui gerai matomoje vietoje yra ryškus, įskait omas ir 
nenutr inamas bešvinio benzino simbolis, nurodytas ISO 2575:2010 standar te „Kelių transpor to priemonės. 
Valdytuvų, rodytuvų ir signalinių lempučių simboliai“. Turi būti leidžiama naudoti papildomus ženklus.
6.1.6. Turi būti pasirūpinta, kad degalai per daug negaruotų ir nenutek ėtų tuomet, kai nėra degalų bako dangt elio. Tai 
užtikr inama viena iš šių priemonių:
6.1.6.1. naudojant automatiškai atsidarantį ir užsidarantį nenuimamą degalų bako dangtelį;
6.1.6.2. patobulinant konstr ukci ją taip, kad degalai per daug negaruotų, kai nėra dega lų bako dangtel io, arba
6.1.6.3. bet kuriomis kitomis priemonėmis, kurių poveikis būtų toks pat. Galimi pavyzdžiai (sąrašas nėra išsamus): 
pririšamas degalų bako dangt elis, grandinėle pritvir tinamas degalų bako dangtel is arba dangt elis, rakinamas 
raktu, naudojamu ir transpor to priemonės varikliui užvesti. Šiuo atveju raktą iš degalų bako dangt elio turi būti 
įmanoma ištraukti tik užrakinus dangtel į.
6.1.7. Elektroninės sistemos saugumo nuostato s
6.1.7.1. Bet kokioje transpor to priemonėje su išmetamųjų teršalų kontrolės kompiut eriu, įskaitant gara vimo išlakų 
kontrolės kompiut erį, kuris, be kita ko, yra integruotas į variklio išmetamų teršalų kontrolės kompiut erį, turi 
būti numatyt os priemonės, neleidžiančios atlikti pakeitim ų, išskyr us gamintojo nustatytus atvejus. Gamintojas 
leidžia atlikti pake itimus, jei jie būtini transpor to priemonės diagnostik os, techninės priežiūros, apžiūros, 
moder nizav imo arba remonto darbams atlikti. Visi kompiut erių kodai ar darbiniai parametrai, kuriuos galima 
perprogramuoti, turi būti apsaugoti nuo klastojimo, o jų apsaugos lygis turi būti ne mažesnis už nustatytąjį ISO 
15031-7:2013. Visi keičiamieji kalibravimo atmintinės lustai turi būti įdėti į sandar ią talpyklą ar korpusą arba 
apsaugoti elektroniniais algor itmais, ir turi būti neįmanoma jų pake isti be specialių įrankių ar procedūrų.
6.1.7.1.1. Taip, kaip numatyta 6.1.7.1 punkt e, leidžiama apsaugoti tik tas priemones, kurios yra tiesiogiai susijusios su 
išmetamųjų teršalų kiekio kalibrav imu arba transpor to priemonės apsaug a nuo vagystės.
6.1.7.2. Kompiut erio kodais nustatytų variklio veikimo parametrų turi būti neįmanoma pakeisti be specialių įrankių ir 
procedūrų (pvz., kompi uteri o sudedamosios dalys užlydomos arba užsandar inamos, o korpusai 
užplombuojami arba užlydomi).
6.1.7.3. Gamint ojai atsakingos instituci jos gali prašyti vienam iš šių reikalavimų taikyti išimtį dėl transpor to priemonių, 
kurioms tikėtinai nepr ireiks apsaugos. Svarstydama, ar taikyti išlygą, atsakinga institucija atsižvelgia į šiuos 
kriterijus (jų gali būti ir daugiau): esamą darbinių lustų pasiūlą, transpor to priemonės tinkamumą veikti didelio 
našumo sąlygomis ir numato mą parduoti transpor to priemonių kiekį.
6.1.7.4. Programuojamas kompi uteri nių kodų sistemas naudojantys gamintojai turi užkirsti kelią neteisėtam tų sistemų 
perprogramavi mui. Gamint ojai turi taikyti patobulintas apsaugos nuo klast ojimo priemones ir įrašymo 
apsaugos funkci jas, kurioms vykdyti būtina elektroninė prieiga prie gamintojo turimo išorinio kompi uteri o. 
Tinkamą apsaugos nuo klastojimo lygį užtikr inančius metod us patvir tina atsakinga institucija.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/23  
6.1.8. Suapvalinimas
Nebent būtų nurodyta kitur šioje taisyklėje, siekiant užtikr inti atitikį šios taisyklės reikalavi mams 
6.1.8.1 ir 6.1.8.2 punktuose nustatomos suapvalinimo taisyklės.
6.1.8.1. Kai skaičius, esantis dešinėje nuo paskutinės likusios vietos, yra mažesnis nei 5, tas paskutinis likęs skaičius 
nekeičiamas.
Pavyzdys.
Jeigu rezultatas yra 1,234 g, bet nurodomas tik šimtųjų tikslumu, galutin is rezultatas yra 1,23 g.
6.1.8.2. Kai skaičius, esantis dešinėje nuo paskutinės likusios vietos, yra 5 ar didesnis, tas paskutinis likęs skaičius 
padidinamas 1.
Pavyzdys.
Jeigu rezultatas yra 1,236 g, bet nurodomas tik šimtųjų tikslumu ir 6 yra daugiau nei 5, galutinis rezultatas yra 
1,24 g.
6.1.9. Draudžiama naudoti išmetamųjų teršalų kontrolės siste mų veiksmin gumą mažinančius išder inimo įtaisus. 
Draudimas netaik omas tokiais atvejais:
a)įtaisą būtina įrengti tam, kad variklis būtų apsaugotas nuo gedimo ar avarijos arba kad transpor to priemonę 
būtų galima saugiai eksploatuoti,
b)įtaisas veikia nepažeidžiant variklio užvedimo reikalavimų
arba
c)reikalavimai iš esmės įtraukti į gara vimo išlakų ir vidutinio variklio išmetamų teršalų kiekio tikrinimo 
procedūrą.
6.2. Bandymo procedūra
A lentelėje nustatomi įvairūs transpor to priemonės tipo patvir tinimo bandymų reikalavimai.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/24 2021 11 26  
A lentelė
Bandymų reikalavimų taikymas tvir tinant tipą ir išplečiant patvir tintą tipą 
Transpor to priemonės katego rija Kibirkštinio uždegimo variklį turinčios transpor to priemonės, įskaitant hibr idines (1)(2)Slėginio uždegimo 
variklį turinčios 
transpor to 
priemonės, įskaitant 
hibr idinesGryno-
sios 
elektr inės 
trans -
porto 
prie-
monėsTranspor to 
priemonės su 
vandenilio 
kuro 
elementais
Vienarūšiai degalai Dvirūšiai degalai (3)Mišrūs 
degalai (3)Vienarūšiai degalai
Etaloniniai degalai Benzi -
nasSND GD / 
biometanasVandenilis 
(ICE)Benzinas Benzinas Benzinas Benzinas Dyzeli -
nasBenzinas — Vandenilis 
(kuro 
elementai) SND GD / 
biometa -
nasVandenilis 
(ICE) 4 (4)Etanolis (E85)
1 tipo bandymas (dėl matuojamų 
komponentų tinkamumo degalams bei 
transpor to priemonės technologijoms 
ir atitinkamai matavim o procedūroms, 
žr. 1A ir 1B lentel es) (ribos)Taip Taip(5) Taip(5) Taip(4) Taip
(abi degalų 
rūšys)Taip
(abi degalų 
rūšys)Taip
(abi degalų 
rūšys)Taip
(abi degalų 
rūšys)Taip Taip — —
ATCT
(14 °C bandymas)Taip Taip Taip Taip(4) Taip
(abi degalų 
rūšys)Taip
(abi degalų 
rūšys)Taip
(abi degalų 
rūšys)Taip
(abi degalų 
rūšys)Taip Taip — —
Garavimo išlak os
(4 tipo bandymas)Taip Taip(6) Taip (6) — Taip
(tik 
benzinas)Taip
(tik 
benzinas)Taip
(tik benzinas)Taip
(tik benzinas)— Taip — —
Ilgaamžiškumas
(5 tipo bandymas)Taip Taip Taip Taip Taip
(tik 
benzinas)Taip
(tik 
benzinas)Taip
(tik benzinas)Taip
(tik benzinas)Taip Taip — —
OBD Taip Taip Taip Taip Taip Taip Taip Taip Taip Taip — —
OBFCM Taip — — — — — — Taip
(abi degalų 
rūšys)Taip Taip — —LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/25  
(1)Specialios vandeniliu varomų transpor to priemonių bandymo procedūros bus nustatyto s vėliau.
(2)Kietųjų dalelių masės ir kietųjų dalelių kiekio ribinės vertės ir atitinkamos matavimo procedūros taikomos tik transpor to priemonėms su tiesioginio įpurškimo varikliais.
(3)Jei dvirūšiais degalais varoma transpor to priemonė yra pateikta kartu su mišr iais degalais varoma transpor to priemone, taikomi abiejų bandymų reikalavimai.
(4)Kai transpor to priemonė varoma vandeniliu, nustatomas tik išmetamas NOx kiekis.
(5)Tik 1A lygis. Kietųjų dalelių masės ir kietųjų dalelių kiekio ribinės vertės ir atitinkamos matavim o procedūros netaik omos. Tik 1B lygis. Jeigu vienarūšiais degalais varomoje dujinėje transpor to priemonėje yra 
benzino bakas, su ja taip pat atliekami bandymai naudojant atitinkamus etaloninius benzino degalus
(6)Jeigu vienarūšiais degalais varomoje dujinėje transpor to priemonėje yra benzino bakas, kitais atvejais ir 1A lygio atveju „—“.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/26 2021 11 26  
6.2.6. Visoms toliau apibrėžtoms transpor to priemonių šeimoms suteikiamas tokio formato unikalus identifikator ius:
FT-nnnnnnnnnnnnnnn- WMI
Čia:
FT yra šeimos tipo identif ikatorius:
a)IP = interpoli acijos šeima, kaip apibrėžta 6.3.2 punkt e, taikant interpoliacijos metod ą ar jo netaikant ;
b)RL = kelio apkrov os šeima, kaip apibrėžta 6.3.3 punkte;
c)RM = kelio apkro vos matr icos šeima, kaip apibrėžta 6.3.4 punkt e;
d)PR = periodiškai regeneruoj amų sistemų (Ki) šeima, kaip apibrėžta 6.3.5 punkt e;
e)AT = ATCT šeima, kaip apibrėžta B6a priedo 2 dalyje;
f)EV = gara vimo išlakų šeima, kaip apibrėžta 6.6.3 punkt e;
g)DF = ilgaamžiškumo šeima, kaip apibrėžta 6.7.5 punkt e;
h)OB = OBD sistemos šeimos identif ikatorius, kaip apibrėžta 6.8.1 punkt e;
i)ER = išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo siste mos, kurioje naudojamas reagentas (ER), šeimos 
identif ikatorius, kaip apibrėžta 6.9.2 punkte;
j)GV = GFV šeimos identif ikatorius, kaip apibrėžta 6.3.6.3 punkte.
nnnnnnnnnnnnnnn yra ne ilgesnė kaip 15-os ženklų eilutė, kuri gali būti sudaroma naudojant tik skaitmenis 
nuo 0 iki 9, raides nuo A iki Z ir pabraukimo brūkšnį (_).
WMI (pasaulinis gamint ojo identif ikatorius) yra kodas, išskir tinai identifikuojantis gamin toją pagal ISO 
3780:2009.
WMI savininkas privalo užtikr inti, kad nnnnnnnnnnnnnnn sekos ir WMI derinys būtų unikaliai susietas su 
šeima ir kad tame WMI nnnnnnnnnnnnnnn seka būtų unikaliai susieta su patvir tinimo bandymais, atliekamais 
siekiant gauti patvir tinimą.
6.3. 1 tipo bandymo aprašymas (WL TP)
1 tipo bandymas atliekamas su visomis šios taisyklės 1 dalyje nurodytomis transpor to priemonėmis. Turi būti 
laikomasi šiame punkt e ir B dalies prieduose nurodytų bandymų procedūrų ir reikala vimų (kai taikytina).
6.3.1. 1 tipo bandymas atliekamas dėl:
a)WLTC, kaip nurodyta B1 priede;
b)pavaros pasir inkimo ir perjungimo momento nustatymo, kaip nurodyta B2 priede;
c)atitinkamų degalų, kaip nurodyta B3 priede;
d)kelio apkro vos ir dinamometro nuostačių, kaip nurodyta B4 priede;
e)bandymo įrangos, kaip nurodyta B5 priede;
f)bandymų procedūrų, kaip nurodyta B6 ir B8 prieduose;
g)skaičiavimo metodų, kaip nurodyta B7 ir B8 prieduose.
6.3.2. Interp oliaci jos šeima
6.3.2.1. Tik vidaus degimo varikliu varomų transpor to priemonių interpoliacijos šeima
6.3.2.1.1. Transpor to priemonės gali būti priskir iamos tai pačiai interpoli acijos šeimai bet kuriuo iš šių atvejų arba keliais 
iš jų:
a)jos priklauso skirtingoms transpor to priemonių klasėms, kaip aprašyta B1 priedo 2 dalyje;
b)skiriasi jų sumažinimo lygiai, kaip aprašyta B1 priedo 8 dalyje;
c)skiriasi jų baigtiniai greičiai, kaip aprašyta B1 priedo 9 dalyje.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/27  
6.3.2.1.2. Tai pačiai interpol iacij os šeimai gali priklausyti tik transpor to priemonės, kurių šios transpor to priemonių, 
galios pavaros ir (arba) pavarų dėžės savybės yra identišk os:
a)vidaus degimo variklio tipas: degalų rūšis (arba rūšys, jei tai mišr ių degalų arba dvejopų degalų transpor to 
priemonės), degimo procesas, variklio darbinis tūris, pilnos apkrov os savybės, variklio technologija ir 
įkrovimo sistema bei kitos pagalbinės variklio sistem os arba savybės, kurių poveikis WLTP sąlygomis 
išmetamo CO 2 masei yra svarbus;
b)visų galios pavaros sudedamųjų dalių, darančių poveikį išmetamo CO2 masei, veikimo strateg ija;
c)pavarų dėžės tipas (pvz., mec haninė, automatinė, CVT) ir modelis (pvz., sukimo momento pokytis, pavarų, 
sankabų skaičius ir pan.);
d)n/v santykiai (var iklio sūkių skaičius, padalytas iš transpor to priemonės greičio). Laik oma, kad šis 
reikalavimas įvykdytas, jei, kalbant apie visus nagr inėjamus pavarų perdavimo skaičius, dažniausiai 
naudojamo tipo pava rų dėžės perdavimo n/v santykio skirtumas neviršija 8 proc.;
e)varančiųjų ašių skaičius.
6.3.2.1.3. Jei naudojamas altern atyvus parametras, pvz., didesnis nmin_dr ive, kaip nurodyta B2 priedo 2 dalies k papunktyje, 
arba ASM, kaip apibrėžta B2 priedo 3.4 punkt e, tas parametras visoje interpoli acijos šeimoje turi būti toks pats.
6.3.2.2. NOVC-HEV ir OVC-HEV interpoli acijos šeima
Tai pačiai interpoli acijos šeimai gali priklausyti tik OVC-HEV ir NOVC-HEV transpor to priemonės, kurių šios 
papildomos savybės, be 6.3.2.1 punkt o reikalavimų, yra identišk os:
a)elektros mašinos tipas ir numer is: konstr ukcijos tipas (sinc hroninis / asinch roninis ir t. t.), aušinimo būdas 
(oras, skystis) ir visos kitos charakteri stikos, kurių poveikis WLTP sąlygomis išmetamo CO 2 masei ir 
elektros energi jos sąnaudoms yra svarbus;
b)trauk os ĮEEK S tipas (elementų modelis, pajėgumas, nominali įtam pa, nominali galia, aušinimo būdas (oras, 
skystis));
c)elektros energijos keitiklio tarp elektros mašinos ir trauk os ĮEEK S, tarp trauk os ĮEEK S ir žemos įtam pos 
energijos tiekimo sistem os bei tarp įkrovimo jungties ir trauk os ĮEEK S tipas ir visos kitos savybės, kurių 
poveikis WLTP sąlygomis išmetamo CO 2 masei ir elektros energijos sąnaudoms yra svarbus. Gamint ojo 
prašymu ir gavus patvir tinimo institucijos patvir tinimą, į šeimą galima įtraukti elektros energijos keitiklius 
tarp įkro vimo jungties ir trauk os ĮEEK S, kurių įkro vimo nuostoliai yra mažesni;
d)įkrov os naudojimo ciklų nuo bandymo pradžios iki pereinamojo ciklo (imtinai),skaičių skirtumas netur i 
viršyti vieno.
6.3.2.3. PEV interpoli acijos šeima
Tai pačiai interpoli acijos šeimai gali priklausyti tik PEV, kurių šios elektr inės galios pavaros / pavarų dėžės 
savybės yra identišk os:
a)elektros mašinos tipas ir numer is: konstr ukcijos tipas (sinc hroninis / asinch roninis ir t. t.), aušinimo būdas 
(oras, skystis) ir visos kitos charakteri stikos, kurių poveikis WLTP sąlygomis elektros energi jos sąnaudoms 
ir intervalui yra svarbus;
b)trauk os ĮEEK S tipas (elementų modelis, pajėgumas, nominali įtam pa, nominali galia, aušinimo būdas (oras, 
skystis));
c)pavarų dėžės tipas (pvz., mec haninė, automatinė, CVT) ir modelis (pvz., sukimo momento pokytis, pavarų, 
sankabų skaičius ir pan.);
d)varančiųjų ašių skaičius;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/28 2021 11 26  
e)elektros energijos keitiklio tarp elektros mašinos ir trauk os ĮEEK S, tarp trauk os ĮEEK S ir žemos įtam pos 
energijos tiekimo sistem os bei tarp įkrovimo jungties ir trauk os ĮEEK S tipas ir visos kitos savybės, kurių 
poveikis WLTP sąlygomis elektros energijos sąnaudoms ir ridai yra svarbus. Gamintojo prašymu ir gavus 
patvir tinimo instituci jos patvir tinimą, į šeimą galima įtraukti elektros energi jos keitiklius tarp įkro vimo 
jungties ir trauk os ĮEEK S, kurių įkro vimo nuostoliai yra mažesni;
f)visų galios pavaros sudedamųjų dalių, darančių poveikį energijos sąnaudoms, veikimo strategi ja;
g)n/v santykiai (var iklio sūkių skaičius, padalytas iš transpor to priemonės greičio). Laik oma, kad šis 
reikalavimas įvykdytas, jei, kalbant apie visus nagr inėjamus pavarų perdavimo skaičius, dažniausiai 
naudojamo tipo ir modelio pavarų dėžės perdav imo n/v santykio skirtumas neviršija 8 proc.
6.3.2.4. OVC-FC HV ir NOVC-FCHV interpol iacij os šeima
Tai pačiai interpoli acijos šeimai gali priklausyti tik OVC-FCHV ir NOVC-FC HV, kurių šios elektr inės galios 
pavaros / kuro elementų / pavarų dėžės savybės yra identišk os:
a)elektros mašinos tipas ir numer is: konstr ukci jos tipas (sinc hroninis / asinchr oninis ir t. t.), aušinimo būdas 
(oras, skystis) ir visos kitos savybės, kurių poveikis WLTP sąlygomis degalų sąnaudoms (ar degalų 
naudojimo efektyvumui) ir elektros energijos sąnaudoms yra svarbus ;
b)kuro elementų tipas (modelis, vardinė įtam pa, aušinimo būdas (oras, skystis) ir kiti kuro elementų 
posist emiai ar savybės, kurių poveikis WLTP sąlygomis degalų sąnaudoms (ar degalų naudojimo 
efektyvumui) yra svarbus;
c)trauk os ĮEEK S tipas (elementų modelis, pajėgumas, nominali įtam pa, nominali galia, aušinimo būdas (oras, 
skystis));
d)pavarų dėžės tipas (pvz., mec haninė, automatinė, CVT) ir modelis (pvz., sukimo momento pokytis, pavarų, 
sankabų skaičius ir pan.);
e)varančiųjų ašių skaičius;
f)elektros energijos keitiklio tarp elektros mašinos ir trauk os ĮEEK S, tarp trauk os ĮEEK S ir žemos įtampos 
energijos tiekimo sistemos bei tarp įkrovimo jungties ir trauk os ĮEEK S tipas ir visos kitos savybės, kurių 
poveikis WLTP sąlygomis degalų sąnaudoms (ar dega lų naudojimo efektyvumui) ir elektros energijos 
sąnaudoms yra svarbus. Gamint ojo prašymu ir gavus patvir tinimo institucijos patvir tinimą, į šeimą galima 
įtraukti elektros energi jos keitiklius tarp įkrovimo jungties ir trauk os ĮEEK S, kurių įkrovimo nuost oliai yra 
mažesni;
g)visų galios pavaros sudedamųjų dalių, darančių poveikį degalų sąnaudoms (ar degalų naudojimo 
efektyvumui) ir elektros energijos sąnaudoms, veikimo strateg ija;
h)n/v santykiai. Laik oma, kad šis reikalavimas įvykdytas, jei, kalbant apie visus nagr inėjamus pavarų 
perdavimo skaičius, dažniausiai naudojamo tipo ir modelio pavarų dėžės perdav imo n/v santykio 
skirtumas neviršija 8 proc.
6.3.3. Kelio apkro vos šeima
Tai pačiai kelio apkro vos šeimai gali priklausyti tik transpor to priemonės, kurių šios savybės yra identišk os:
a)pavarų dėžės tipas (pvz., mec haninė, automatinė, CVT) ir modelis (pvz., sukimo momento pokytis, pavarų, 
sankabų skaičius ir pan.). Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos patvir tinimą, į šeimą galima 
įtraukti pavarų dėžę, kurios galios nuost oliai yra mažesni;
b)n/v santykiai (var iklio sūkių skaičius, padalytas iš transpor to priemonės greičio). Laik oma, kad šis 
reikalavimas įvykdytas, jei, kalbant apie visus nagr inėjamus pavarų perdavimo skaičius, dažniausiai 
naudojamo tipo pava rų dėžės perdavimo skaičiaus skirtumas neviršij a 25 proc.;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/29  
c)varančiųjų ašių skaičius;
jei bent vienos elektros mašinos pavarų dėžės padėtis yra neutrali ir transpor to priemonė netur i saviriedos 
režimo (B4 priedo 4.2.1.8.5 punktas), taigi šį elektros mašina nedaro poveikio kelio apkrovai, taikomi 
6.3.2.2 punkt o a papunkčio ir 6.3.2.3 punkto a papunkčio kriterijai.
Jei be transpor to priemonės masės, riedėjimo varžos ir aerodinaminių savybių, pasireiškia skirtumas, kurio 
poveikis kelio apkrovai yra svarbus, toki a transpor to priemonė nelaik oma šeimos dalimi, jei to nepatvir tina 
atsakinga instituci ja.
6.3.4. Kelio apkro vos matr icos šeima
Į kelio apkrov os matr icos šeimą gali įtraukti transpor to priemones, kurių didžiausioji techniškai leidžiama 
pakrautos transpor to priemonės masė yra ≥3 000 kg.
Transpor to priemonės, kurios didžiausia techniškai leidžiama pakraut os transpor to priemonės masė yra 
≥2 500 kg, gali priklausyti kelio apkro vos matr icos šeimai, jeigu vairuoto jo sėdynės R tašk o aukštis yra 
didesnis nei 850 mm nuo žemės paviršiaus.
R taškas – R taškas arba sėdynės atskaitos taškas, kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijo s dėl transpor to 
priemonių konstr ukci jos (R.E.3.) 1 priedo 2.4 punkt e.
Tai pačiai kelio apkro vos matr icos šeimai gali priklausyti tik transpor to priemonės, kurių šios savybės yra 
identišk os:
a)pavarų dėžės tipas (pvz., mechaninė, automatinė, CVT);
b)varančiųjų ašių skaičius.
6.3.5. Periodiškai regeneruojamų sistem ų (Ki) šeima
Tai pačiai periodiškai rege neruojamų sistemų šeimai gali priklausyti tik transpor to priemonės, kurių šios 
savybės yra identišk os:
a)vidaus degimo variklio tipas: degalų tipas, degimo procesas;
b)periodiškai rege neruojama sistema (tai yra, katalizatorius, kietųjų dalelių gaudyklė):
i) konstr ukci ja (korpuso tipas, taur iųjų metalų rūšis, užpildo tipas, narvelių tankis);
ii) tipas ir veikimo principas;
iii) ±10 proc. tūris;
iv) vieta (±100 °C temperatūra važiuojant antr u pagal dydį atskaitiniu greičiu);
c)kiekvienos šeimai priklausančios bandomosios transpor to priemonės masė turi būti tokia pati arba mažesnė 
už Ki parodomajam bandymui naudoto s transpor to priemonės bandymo masę plius 250 kg.
6.3.6. Dujomis varomų transpor to priemonių (GFV) šeima
6.3.6.1. GFV galima priskir ti prie SND ar GD / biometanu varomų transpor to priemonių tipų, nustatomų pagal pirminę 
transpor to priemonę, šeimos. Transpor to priemonėms, kurios taip pat gali būti varomos skystuoju kuru, toks 
grupav imas taikomas tik jeigu transpor to priemonė eksploatuojama dujinio režimo sąlygomis.
6.3.6.2. Pirminė GFV – pasir inkta transpor to priemonė, kuri naudojama tam, kad būtų parodoma, kaip prisitaik o 
degalų tiekimo sistem a ir pagal kurią nustatomi GFV šeimos nariai. GFV šeimoje gali būti daugiau kaip viena 
pirminė transpor to priemonė.
6.3.6.3. GFV šeimos narys
6.3.6.3.1. GFV šeimai gali būti priskir iamos tik tos transpor to priemonės, kurios turi tokias pačias toliau išvardytas 
esmines charakteristi kas kaip atitinkama (-os) pirminė (-ės) GFV :
a)ją pagamino tas pats transpor to priemonių gamint ojas;
b)jai taikomi tokie patys išmetamųjų teršalų kiekio apribojimai;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/30 2021 11 26  
c)jei dujų tiekimo sistemoje yra įrengta centr inė viso variklio mata vimo įranga, jos patvir tinta galia skiriasi 
nuo pirminės GFV galios 0,7–1,15 karto;
d)jei dujų tiekimo sistemoje yra įrengta atskira kiekvieno cilindro mata vimo įranga, jos patvir tinta kiekvieno 
cilindro galia skiriasi nuo pirminės GFV galios 0,7–1,15 karto;
e)jeigu joje įtaisytas tokio paties tipo katalizatorius, t. y. trijų pakopų, oksidacinis, de-NOx;
f)ji turi to paties gamin tojo ir to paties tipo dujų tiekimo sistemą (įskaitant slėgio reguliat orių): indukcinę, 
garų įleidimo (vienoje vietoje, keliose vietose), skysčio įpurškimo (vientaškę, daugiataškę);
g)šią dujų tiekimo sistemą valdo to paties tipo ir tų pačių techninių specifikacijų elektroninis valdymo blokas 
(toliau – EVBU), veikiantis pagal toki us pačius programinės įrangos principus ir valdymo strateg iją. 
Transpor to priemonėje gali būti įrengtas antrasis EVB, kurio nėra pirminėje GFV , jei EVB naudojamas tik 
purkštuvams, papildomiems uždar ymo vožtuvams ir iš papildomų jutiklių gaunamiems duomenims 
kontroliuoti.
6.3.6.3.2. Dėl 6.3.6.3.1 punkt o c ir d papunkčiuose nurodyto reikalavimo:
tada, kai įrodoma, kad dvi dujomis varomos transpor to priemonės galėtų priklausyti vienai šeimai, išskyr us jų 
patvir tintą galią, atitinkamai P1 ir P2 (P1 < P2), ir abi yra bandomos kaip pirminės transpor to priemonės, 
šeimai priskir iamos visos transpor to priemonės, kurių patvir tinta galia yra nuo 0,7 P1 iki 1,15 P2.
6.3.7. Papildomi reikalavi mai dėl transpor to priemonių, varomų SND arba GD / biometanu
6.3.7.1. Papildomi reikalavi mai dėl transpor to priemonių, varomų SND arba GD / biometanu, pate ikiami B6 priede.
6.3.7.2. Kalban t apie 1 tipo bandymus, kaip numatyta B dalies prieduose, turi būti atliekamas vienarūšiais degalais 
varomų dujinių transpor to priemonių 1 tipo bandymas siekiant įvertinti SND arba GD / biometano sudėties 
pokyčius, kaip numatyta B6 priede dėl išmetamųjų teršalų, naudojant degalus naudinga jai galiai matuoti pagal 
JT taisyklę Nr. 85.
6.3.7.3. Dvejopų degalų dujinės transpor to priemonės bandomos naudojant benziną ir SND arba GD / biometaną. 
Atliekant bandymus su SND arba GD / biometanu vertinami SND arba GD / biometano sudėties pokyčiai, kaip 
numatyta B6 priede dėl išmetamųjų teršalų, naudojant degalus nauding ajai galiai matuoti pagal JT taisyklę 
Nr. 85.
6.3.7.4. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Neatsižvelgiant į 6.3.7.2 punkt e išdėstytą reikalavimą , atliekant 1 tipo bandymą vienarūšiais dega lais varomos 
dujinės transpor to priemonės bus laikomos tik dujiniais degalais varomomis transpor to priemonėmis.
6.3.8. Mišr iais degalai s varomoms transpor to priemonėms taikomi papildomi reikala vimai
6.3.8.1. Bandant mišr iais degalais varomas transpor to priemones, tarp bandymų nuo vienų etaloninių degalų prie kitų 
pereinama variklio nereguliuojant rankiniu būdu.
6.3.9. OBFCM
Tik 1A lygis
OBFCM įtaisas turi nustatyti parametr us ir transpor to priemonėje saugoti per visą jos eksploatavimo laiką 
užregistr uotas vertes, kaip numatyta 5 priedėlyje.
6.3.10. Išmetamųjų dujinių teršalų ribos ir kietųjų dalelių masė bei kietųjų dalelių kiekis (jeigu jį privaloma matuoti)
Apskaičiuota išmetamųjų dujinių teršalų masė ir kietųjų dalelių masė bei kietųjų dalelių kiekis (jeigu jį 
privaloma matuoti) yra mažesni nei 1A lentel ėje (1A lygis) ar 1B lentelėje (1B lygis) nurodyto s ribos:LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/31  
1A lentelė
Ši lentelė taikoma tik L1A lygiui. 
Išmet amųjų teršalų kiekio ribinės vertės, gauto s atlikus 1 tipo bandymus 
Etaloninė masė
(EM) (kg)Ribinės vertės
Ang lies 
monoksi do (CO) 
masėBendras 
angliavandenilių 
kiekis
(THC)Ang liavandeni -
lių, išskyr us 
metaną, masė
(NMHC)Azoto oksidų 
masė
(NO x)Bendra 
angliavandenilių 
ir azoto oksidų 
masė
(THC + NO x)Kietųjų dalelių 
masė
(PM)Kietųjų dalelių kiekis
(PN)
L1
(mg/km)L2
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L2 + L4
(mg/km)L5
(mg/km)L6
(#/km)
Kategor ija Klasė PI CI PI CI PI CI PI CI PI CI PI(1) CI PI(1) CI
M — Visi 1 000 500 100 — 68 — 60 80 — 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N1 I EM ≤ 1 305 1 000 500 100 — 68 — 60 80 — 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
II 1 305 < EM ≤ 1 760 1 810 630 130 — 90 — 75 105 — 195 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
III 1 760 < EM 2 270 740 160 — 108 — 82 125 — 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N2 — Visi 2 270 740 160 — 108 — 82 125 — 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
PIKibirkštinis uždegimas
CI Slėginis uždegimas
(1)Kibirkštinio uždegimo sistemos išmetamų kietųjų dalelių masės ir kiekio ribinės vertės taikomos tik transpor to priemonėms, kuriose sumontuoti tiesioginio įpurškimo varikliai.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/32 2021 11 26  
1B lentelė
Ši lentelė taikoma tik L1B lygiui. 
Išmet amųjų teršalų kiekio ribinės vertės, gauto s atlikus 1 tipo bandymus 
Didžiausioji techniškai 
leidžiama pakrautos 
transpor to priemonės masė
(GVW) (kg)Ribinės vertės
Ang lies 
monoksi do (CO) 
masėAng liavandeni -
lių, išskyr us 
metaną, masė
(NMHC)Azot o oksidų masė
(NO x)Kietųjų dalelių 
masė
(PM)
L1
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L5
(mg/km)
Kategor ija Klasė G, O D G,O D G D O G(1)1, O D
M — Visi 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
N1, N2 —* (2) GVW ≤ 1 700 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
— 1 700 < GVW ≤ 3 500 2 550 630 150 24 70 240 240 7 7
—* (3) Visi 4 020 — 100 — 50 — 150 5 —
GBenzinas, SND
DDyzelinas
OKiti degalai
(1)Benzino ar SND atveju išmetamųjų kietųjų dalelių masės ribinės vertės taikomos tik transpor to priemonėms su tiesioginio įpurškimo varikliais.
(2)Išskyr us transpor to priemones, kurių variklio darbinis tūris yra 0,660 l ar mažesnis, transpor to priemones, kurių ilgis yra 3,40 m ar mažesnis, transpor to priemones, kurių plotis yra 1,48 m ar mažesnis, ir 
transpor to priemones, kurių aukštis yra 2,00 m ar mažesnis, sėdynių, be vairuotojo, yra 3 ar mažiau, o naudingoji apkrova yra 350 kg ar mažesnė.
(3)Transpor to priemonės, kurių variklio darbinis tūris yra 0,660 l ar mažesnis, transpor to priemonės, kurių ilgis yra 3,40 m ar mažesnis, transpor to priemonės, kurių plotis yra 1,48 m ar mažesnis, ir transpor to 
priemonės, kurių aukštis yra 2,00 m ar mažesnis, sėdynių, be vairuotojo, yra 3 ar mažiau, o naudingoji apkrova yra 350 kg ar mažesnė.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/33  
6.3.11. Tik 1A lygis
OVC-HEV ir NOVC-HEV pataisos koefic iento KCO2 šeima
Dvi ar daugiau interpoliacijos šeimų leidžiama sujungti į tą pačią pataisos koefic iento KCO2 šeima, kurioje KCO2 
nustatomas naudojant vienos iš įtrauktų interpoliacijos šeimų transpor to priemone H. Atsakinga instituci ja 
susitar ia dėl transpor to priemonės H atrankai naudojamos interpoliacijos šeimos.
Atsakingos instituci jos prašymu gamintojas pateikia įrodymus dėl pagr indimo ir techninių kriterijų, kuriais 
remiantis sujungiamos šios interpoliaci jos šeimos, pavyzdžiui, šiais atvejais:
sujungiamos dvi ar daugiau interpoli acijos šeimų:
a)kurios buvo atskir tos, nes viršij amas didžiausiasis 20 g/km CO2 interpoli acijos inter valas (jei matuojama 
transpor to priemonė M: 30 g/km);
b)kurios buvo atskir tos, nes to paties fizinio vidaus degimo variklio galia yra skirting a
(skir ting a galia susijusi tik su programine įranga);
c)kurios buvo atskir tos, nes N/V santykiai nepate nka į 8 proc. leidžiamąją nuokr ypą;
d)kurios buvo atskir tos, bet vis tiek atitinka visus vienos IP šeimos kriterijus;
e)kurios buvo atskir tos, nes yra skirting as varančiųjų ašių skaičius.
Kalban t apie pataisos koeficie nto šeimą, skirtingi elektros energijos keitikliai tarp įkro vimo jungties ir trauk os 
ĮEEK S nelaik omi kriterijumi.
6.4. [Rezer vuota]
6.5. [Rezer vuota]
6.6. 4 tipo bandymas (gara vimo išlakų nustatymas)
6.6.1. 4 tipo bandymai atliekami visoms transpor to priemonėms, kurių degalų bakas atitinka 6.6.2–6.6.4 punktų ir 
C3 priedo reikalavimus .
1A lygis
Vienarūšiais degalai s varomoms dujinėms transpor to priemonėms taikoma išimtis.
6.6.2. Atliekant bandymus pagal šios taisyklės C3 priedą gara vimo išlak os yra mažesnės nei nurodyta 2 lentelėje.
2 lentelė
Degalų garavimo bandymo ribinė vertė 
Garav imo išlakų masė (g/bandymas)
2,0
6.6.3. Garavimo išlakų šeima
6.6.3.1. Tai pačiai garavimo išlakų šeimai gali priklausyti tik tos transpor to priemonės, kurių a, d ir e papunkčiuose 
nurodytos savybės yra identišk os, b ir c punktuose nurodyto s savybės yra techniškai lygia vertės, o f ir g 
papunkčiuose nurodyto s savybės yra panašios arba, jei taikoma, atitinka joms nustatytas leidžiamąsias 
nuokr ypas:
a)degalų bako sistemos medžiaga ir konstr ukcija;
b)degalų garams skirtos žarnelės medžiaga;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/34 2021 11 26  
c)degalų tiekimo linijos medžiaga ir sujungimo būdas;
d)sandar i ar nesandar i bako sistema ;
e)degalų bako apsauginio vožtuv o reguliavi mas (oro įleidimas ir išleidimas);
f)anglių filtro butano suge rties geba (BSG300) nuo didžiausiosios vertės skiriasi ne daugiau kaip 10 proc. (jei 
anglių filtruose naudojama tokios pat rūšies anglis, anglies tūris turi nesiskir ti daugiau kaip 10 proc. nuo 
tūrio, pagal kurį buvo nustatyta BSG300);
g)prapūtimo kontrolės sistema (pvz., vožt uvo tipas, prapūtimo kontrolės strateg ija).
Gamint ojas atsakingai institucijai įrodo b ir c papunkčių techninį lygiaver tiškumą.
6.6.3.2. Transpor to priemonė laikoma išmetančia daugiausia gara vimo išlakų ir naudojama bandymams, jei jos dega lų 
bako talpos ir BSG300 santykis yra didžiausias šeimoje. Su atsaking a instituci ja iš anks to susitar iama dėl 
transpor to priemonių atrank os.
6.6.3.3. Jei transpor to priemonėje taikomas novat oriškas sistemos kalibrav imas, konfigūravimas arba aparatinė įranga, 
susijusi su gara vimo išlakų kontrole, transpor to priemonė priskir iama kitai šeimai.
6.6.4. Atsaking a instituci ja nesuteikia tipo patvir tinimo, jei pateikt os informaci jos nepakanka įrodyti, kad įprastomis 
transpor to priemonės eksploatav imo sąlygomis veik smingai ribojamas garavimo išlakų kiekis.
6.7. 5 tipo bandymas (patvar umo bandymo, atliekamo taršos kontrolės įtaisų ilgaamžiškumui patikr inti, 
aprašymas)
6.7.1. Šis bandymas atliekamas su visomis 1 dalyje nurodytomis transpor to priemonėmis, kurioms taikomas 6.3 
punkte nurodytas bandymas. Tai sendinimo bandymas ant bandymo trasos, kelio arba važiuoklės 
dinamometro iki sueis tikslinė naudojimo trukmė pagal šios taisyklės C4 priede aprašytą programą.
1A lygis
Tikslinė naudojimo trukmė yra 160 000 km.
1B lygis
Tikslinė naudojimo trukmė yra 80 000 km. Išskyr us transpor to priemones, kurių variklio darbinis tūris yra 
0,660 l ar mažesnis, transpor to priemones, kurių ilgis yra 3,40 m ar mažesnis, transpor to priemones, kurių 
plotis yra 1,48 m ar mažesnis, ir transpor to priemones, kurių aukštis yra 2,00 m ar mažesnis, sėdynių, be 
vairuoto jo, yra 3 ar mažiau, o naudingoji apkro va yra 350 kg ar mažesnė ir tikslinė naudojimo trukmė yra 
60 000 km.
6.7.1.1. Su transpor to priemonėmis, kurios gali būti varomos benzinu, SND arba GD, 5 tipo bandymas turėtų būti 
atliekamas naudojant tik benziną. Tokiu atveju naudojant bešvinį benziną nustatytas nusidėvėjimo koeficientas 
taip pat bus taikomas ir SND arba GD atvejais.
6.7.1.2. Hibr idinėms transpor to priemonėms taikomi specialieji reikalavimai išdėstom i C4 priedo 4 priedėlyje.
6.7.2. Nepaisant 6.7.1 punkt o reikalavimo, gamint ojas, užuot atlikęs bandymą pagal 6.7.1 punktą, gali naudoti 
atitinkamai 3a ar 3b lentelėje pateiktus nusidėvėjimo koeficientus.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/35  
3a lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1A lygiui. 
Dauginamieji nusidėvėjimo koeficienta i 
Variklio kategorijaPriskir tieji dauginamieji nusidėvėjimo koeficientai
CO THC NMHC NO x HC + NO xKietosios 
dalelės
Masė (PM)Kietųjų 
dalelių kiekis 
(PN)
Kibirkštinio uždegimo 1,5 1,3 1,3 1,6 – 1,0 1,0
Slėginio uždegimo Kad angi transpor to priemonėms su slėginio uždegimo varikliais priskir tieji 
nusidėvėjimo koeficientai nenustatyti, gam intojai, kad nustatytų nusidėvėjimo 
koeficientus, taiko visos transpor to priemonės bandymų arba ilgaamžiškumo 
bandymų ant sendinimo stendo tvarką.
3b lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1A lygiui. 
Pridedamieji nusidėvėjimo koeficientai 
Variklio kategorijaPriskir tieji pridedamieji nusidėvėjimo koeficientai
CO NMHC NO x PM
Benzinas ir SND 0,11 0,12 0,21 0,00
Slėginio uždegimo Kad angi transpor to priemonėms su slėginio uždegimo varikliais priskir tieji 
nusidėvėjimo koeficientai nenustatyti, gam intojai, kad nustatytų nusidėvėjimo 
koeficie ntus, taiko visos transpor to priemonės ilgaamžiškumo sendinant bandymų 
tvarką.
6.7.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Gamint ojo prašymu techninė tarnyba, naudodama pirmiau lentelėje pateiktus nusidėvėjimo koefic ientus, gali 
atlikti 1 tipo bandymą nepasibaigus 5 tipo bandymui. Pasibaigus 5 tipo bandymui, tipo patvir tinimo institucija 
gali iš dalies pakeisti šios taisyklės A2 priede užregistr uotus tipo patvir tinimo rezultatus, lentelėje pirmiau 
pateiktus nusidėvėjimo koeficientus pake isdama per 5 tipo bandymą nustatytais koefic ientais.
6.7.4. Nusidėvėjimo koeficientai nustatomi taikant vieną iš C4 priedo 1.1 punkt e nurodytų (taikytinų) procedūrų. 
Koeficie ntai naudojami siekiant nustatyti atitiktį 6.3 ir 8.2 punktų reikalavi mams.
6.7.5. Ilgaamžiškumo šeima
Prie tos pačios ilgaamžiškumo šeimos gali būti priskir iamos tik transpor to priemonės, kurių variklių ar taršos 
kontrolės sistemų parametrai yra vienodi ar neviršij a nustatytų leidžiamųjų nuokr ypų, taikomų transpor to 
priemonei, kuri naudojama nusidėvėjimo koeficie ntui nustatyti:
a)variklis:
i) variklio cilindrų tūrio ir kiekvienos katalizinės sudedamosios dalies ir (arba) filtro tūrio santykis (nuo 
–10 iki +5 proc.);LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/36 2021 11 26  
ii) variklio tūrio skirtumas, sudarantis ne daugiau kaip ±15 proc. bandomos transpor to priemonės variklio 
darbinio tūrio arba ±820 cm3, nelygu, kuri vertė yra mažesnė;
iii) cilindrų konfigūraci ja (cilindrų skaičius, forma, atstumas tarp cilindrų skersmenų ir kitos 
konfigūraci jos);
iv) vožt uvų skaičius, vožtuvų valdymas ir kumšt elinio veleno metodas;
v) degalų tipas ir degalų sistema ;
vi) degimo procesas;
b)taršos kontrolės sistemos parametrai:
i) kataliziniai keitikliai ir kietųjų dalelių filtrai:
katalizinių keitiklių, filtrų ir elementų skaičius ir išdėstymas;
katalizės tipas (oks idacija, trijų pakopų, mažo NOx kiekio gaudyk lė, selektyviosios katalizinės 
redukcijos (SEK) sistem a, mažo NOx kiekio katalizatorius ar kt.) ir filtravimo charakteri stikos;
taur iųjų metalų kiekis (toks pats arba didesnis);
taur iųjų metalų tipas ir santykis (±15 proc.);
substratas (struktūra ir medžiaga);
narvelių tankis;
ii) oro įpūtimas:
yra / nėra;
tipas (impulsinis oro įleidimas, oro siurbliai, kita).
iii) IDR:
yra / nėra;
tipas (aušinama / neaušinama, aktyvaus / pasyvaus valdymo, aukšto / žemo / kombinuotoj o slėgio);
iv) kiti įtaisai, darantys poveikį ilgaamžiškumui.
6.8. Vidinės diagnostik os (OBD) sistemos bandymas
Šis bandymas atliekamas su A lentelėje nurodytų tipų transpor to priemonėmis. Laik omasi šios taisyklės C5 
priedo 3 dalyje aprašyt os bandymo procedūros.
6.8.1. OBD sistemos šeima
6.8.1.1. OBD sistemos šeimą apibrėžiantys parametrai
OBD sistem os šeima – gam intojo nustatyta transpor to priemonių grupė, kuriai priklausančių transpor to 
priemonių, atsižvelgiant į jų konstr ukci ją, variklio išmetamų teršalų kiekis ir OBD sistemos charakteri stikos yra 
panašūs. Kiekvienas šios šeimos variklis turi atitikti šios taisyklės reikalavim us.
OBD sistemos šeimą galima apibrėžti pagr indiniais projektiniais parametrais, kurie turi būti bendr i visoms tos 
šeimos transpor to priemonėms. Kai kuriais atvejais parametrai gali būti tarpusav yje susiję. Į šiuos dalykus taip 
pat būtina atsižvelgti, siekiant užtikr inti, kad OBD sistem os šeimai būtų priskir tos tik tos transpor to 
priemonės, kurių variklio išmetamų teršalų charakteri stikos yra panašios.
6.8.1.2. Tokiu būdu vienai OBD sistemos šeimai priklausančiomis galima laikyti tas transpor to priemones, kurių toliau 
aprašyti parametrai yra identiški.
Variklis:
a)degimo procesas (t. y. kibirkštinis uždegimas, slėginis uždegimas, dvitaktis, ketur taktis / rotori nis);
b)degalų tiekimo varikliui būdas (t. y. vientaškis arba daugiataškis degalų įpurškimas) ir
c)degalų tipas (t. y. benzinas, dyzelinas, benzino ir etanolio mišin ys, dyzelino ir biodyzelino mišin ys, GD ir 
biometano mišinys, SND, dvirūšių degalų benzino, GD ir biometano mišin ys, dvirūšių degalų benzino ir 
SND mišin ys).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/37  
Išmetamųjų teršalų kontrolės sistema:
a)katalizinio keitiklio tipas (t. y. oksidacinis, trijų pakopų, šildomas, SEK, kita);
b)kietųjų dalelių gaudyk lės tipas;
c)antr inio oro įpūtimas (t. y. yra arba nėra) ir
d)išmetamųjų dujų recirkuliacija (t. y. yra arba nėra).
OBD sistemos sudedamosios dalys ir veikimas:
OBD sistemos veikimo stebėsenos, trikčių nustatymo ir pranešimo apie jas vairuotojui metodai.
6.8.2. OBD sistemos ribinės vertės
C5 priede nurodyto s OBD sistemos ribinės vertės yra nustatyt os 4A ir 4B lentelėse.
4A lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1A lygiui. 
OBD siste mos ribinės vertės 
Etaloninė masė
(EM)
(kg)Ang lies monoksido 
masėAng liavandenilių, 
išskyr us metaną, 
masėAzot o oksidų 
masėKietųjų dalelių 
masė (1)
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kategor ija Klasė PI CI PI CI PI CI CI PI
M — Visi 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
N1 I EM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
II 1 305 < EM ≤ 1 760 3 400 2 200 225 320 110 180 12 12
III 1 760 < EM 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
N2 — Visi 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
PIKibirkštinis uždegimas
CI Slėginis uždegimas
(1)Priverstinio uždegimo sistemos išmetamų kietųjų dalelių masės OBD ribinės vertės taikomos tik transpor to priemonėms su tiesioginio 
įpurškimo varikliais.
4B lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1B lygiui. 
OBD siste mos ribinės vertės 
Etaloninė masė
(EM)
(kg)Ang lies monoksido 
masėAng liavandenilių, 
išskyr us metaną, 
masėAzot o oksidų 
masėKietųjų dalelių 
masė1
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kategor ija Klasė G D G D G D G D
M — Visi 4 060 — 320 — 300 — — —LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/38 2021 11 26  
N1, N2 —* (1) GVW ≤ 1 700 4 060 — 320 — 300 — — —
— 1 700 < GVW ≤ 
3 5008 960 — 460 — 410 — — —
—* (2) Visi 14 120 — 320 — 300 — — —
GBenzinas, SND
DDyzelinas
(1)Išskyr us transpor to priemones, kurių variklio darbinis tūris yra 0,660 l ar mažesnis, transpor to priemones, kurių ilgis yra 3,40 m ar 
mažesnis, transpor to priemones, kurių plotis yra 1,48 m ar mažesnis, ir transpor to priemones, kurių aukštis yra 2,00 m ar mažesnis, 
sėdynių, be vairuotojo, yra 3 ar mažiau, o naudingoji apkro va yra 350 kg ar mažesnė.
(2)Transpor to priemonės, kurių variklio darbinis tūris yra 0,660 l ar mažesnis, transpor to priemonės, kurių ilgis yra 3,40 m ar mažesnis, 
transpor to priemonės, kurių plotis yra 1,48 m ar mažesnis, ir transpor to priemonės, kurių aukštis yra 2,00 m ar mažesnis, sėdynių, be 
vairuotojo, yra 3 ar mažiau, o naudingoji apkrova yra 350 kg ar mažesnė.
6.9. Transpor to priemonės, kurių išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemose naudojami reag entai
6.9.1. Transpor to priemonės, kurių išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemose naudojami reagentai, turi 
atitikti šios taisyklės 6 priedėlio reikalavim us.
6.9.2. Išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemos, kurioje naudojami reagentai (ER), šeimos apibrėžtis
Tai pačiai ER šeimai gali priklausyti tik transpor to priemonės, kurių šios savybės yra identišk os:
(a) reag ento purkštuvas (veikimo principas, konstr ukcija);
(b) reag ento purkštuvo vieta;
(c) nustatymo strateg ijos (dėl reagent o lygio, doza vimo ir kokybės arba dėl reagent o lygio ir išmetamo NOx 
kiekio stebėsenos).
(d) Įspėjamasis rodinys: pranešimai, signalinių lempuči ų užsidegimo sekos ir garsinių signalų sekos, jei yra.
(e) Raginimo imtis priemonių galim ybė
(f) NOx jutiklis (6 priedėlio 6 dalyje aprašytos galimybės taikymas) arba reag ento kokybės jutiklis (6 priedėlio 
4 ir 5 dalyse aprašytos galim ybės taikymas)
Gamint ojas ir patvir tinimo instituci ja susitar ia, koks transpor to priemonės modelis yra tipinis ER šeimai.
7. TRANSPORTO PRIEMONĖS PATVIRTINTO TIPO PAKEITIMAS IR TIPO IŠPLĖTIMAS
7.1. Apie kiekvieną transpor to priemonės tipo pakeitimą pranešama transpor to priemonės tipą patvir tinusiai tipo 
patvir tinimo institucijai. Tuomet tipo patvir tinimo institucija gali:
7.1.1. manyti, kad atlikti pake itimai bus taikomi tik į patvir tinimą įtraukt ose šeimose arba greičiausiai neturės 
pastebimo neigiamo poveikio CO 2, degalų ar elektros energi jos sąnaudų vertėms ir kad šiuo atveju 
modifi kuotam transpor to priemonių tipui galios pirminis patvir tinimas, arba
7.1.2. reikalauti iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskait os.
7.2. Apie tipo patvir tinimą arba nepatvir tinimą, nurodant pake itimus, šią taisyklę taikančioms Susitar imo šalims 
pranešama 5.3 punkt e aprašyta tvarka.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/39  
7.3. Patvir tintą tipą išplečianti tipo patvir tinimo institucija suteikia išplėtimo serijos numerį ir praneša apie tai 
kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitar imo susitar iančiosioms šalims, naudodama šios taisyklės A2 
priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.
7.4. Patvir tinto tipo išplėtimas, atsižvelgiant į variklio išmetamų teršalų kiekį (1 tipo bandymas) ir OBFCM
7.4.1. Patvir tintas tipas išplečiamas nereikalaujant atlikti papildomų bandymų su transpor to priemonėmis, jei jos 
atitinka 3.0.1 punkto a ir c papunkčiuose nustatytus kriterijus.
Be pirmiau nurodytų kriterijų, kai pakeičiama daug ir (arba) mažai CO2 išmetanti tam tikros interpoli acijos 
šeimos transpor to priemonė, atliekami naujų daug ir (arba) mažai CO 2 išmetančių transpor to priemonių 
bandymai ir bandomos transpor to priemonės išmetamas CO 2 kiekis, atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 
9 veiksmą ir B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 8 veiksmą, turi būti ne didesnis nei išmetamo CO2 kiekio vertė 
ant tiesės, nubrėžtos per pirminių mažai ir daug CO 2 išmetančių transpor to priemonių išmetamo CO 2 kiekio 
vertes, sužymėtas atsižvelgiant į ciklo energi ją ir atitinkančias bandomos transpor to priemonės ciklo energijos 
poreikį.
Kriteriniai išmetamieji teršalai matuojami atsižvelgiant į 6.3.10 punkt e nustatytas ribines vertes.
OBFCM tikslumas apskaičiuojamas atliekant bet kokius 1 tipo bandymus siekiant gauti patvir tinimo išplėtimą 
ir atitinka 5 priedėlio 4.2 punkt e nustatytus kriterijus.
7.4.1.1. Jeigu tipo patvir tinimas suteiktas tik dėl daug CO 2 išmetančios transpor to priemonės, jis išplečiamas tik toliau 
a, b ar c papunkčiuose nurodyto mis aplinkybėmis:
a)siekiant įtraukti papildomas transpor to priemones, kurios atitinka 3.0.1 punkto a ir c papunkčių kriterijus ir 
kurių ciklo energi ja yra mažesnė nei daug CO 2 išmetančios transpor to priemonės;
b)siekiant sudar yti interpoliaci jos šeimą išbandant mažai CO 2 išmetančią transpor to priemonę (pageidautina 
naudoti transpor to priemonę, kuri siekiant gauti pirminį patvir tinimą buvo išbandyta kaip daug CO2 
išmetanti transpor to priemonė). Šiuo atveju visos į išplėstinį patvir tinimą įtraukt os transpor to priemonės 
atitinka 3.0.1 punkto a, b ir c papunkčiuose nustatytus kriterijus;
c)siekiant sudar yti interpoliacijos šeimą daug CO2 išmetančią transpor to priemonę pervadinant mažai CO2 
išmetančia transpor to priemone ir išbandant daug CO 2 išmetančią transpor to priemonę (pag eidautina 
naudoti transpor to priemonę, kuri siekiant gauti pirminį patvir tinimą buvo išbandyta kaip daug CO2 
išmetanti transpor to priemonė). Šiuo atveju visos į išplėstinį patvir tinimą įtraukt os transpor to priemonės 
atitinka 3.0.1 punkto a, b ir c papunkčiuose nustatytus kriterijus.
7.4.2. Transpor to priemonės su periodiškai regener uojama sistema
Jei Ki bandymai atlikti pagal B6 priedo 1 priedėlį, patvir tinto tipo išplėtimas suteikiamas transpor to 
priemonėms, kurios atitinka 6.3.5 punkt e nustatytus kriterijus.
7.5. Patvir tinto tipo išplėtimas atsižvelgiant į gara vimo išlakas (4 tipo bandymas)
7.5.1. Atliekant bandymus pagal C3 priedą patvir tinto tipo išplėtimas sute ikiamas transpor to priemonėms, 
priklausančioms patvir tintai garavimo išlakų šeimai, kaip apibrėžta 6.6.3 punkt e.
7.6. Patvir tinto tipo išplėtimo suteikimas atsižvelgiant į taršos kontrolės įtaisų ilgaamžiškumą (5 tipo bandymas)
7.6.1. Atliekant bandymus paga l C4 priedą nusidėvėjimo koeficientai išplečiami taip, kad aprėptų įvair ias transpor to 
priemones ir jų tipus, jeigu tenkinamos abi šios sąlygos:
a)transpor to priemonės priklauso tai pačiai ilgaamžiškumo šeimai, kaip apibrėžta 6.7.5 punkt e;
b)taikomas blogiausio atvejo nusidėvėjimo koeficie ntas (DF), nustatytas ilgaamžiškumo šeimoje. Jeigu į 
išplėtimą reikia įtraukti transpor to priemones, kurių ciklo energi jos poreikis yra didesnis nei transpor to 
priemonės, kuriai nustatyti DF, blogiausio atvejo DF nustatomas transpor to priemonei, kurioje 
temperatūra, išmatuota, kaip aprašyta 7.6.2 punkt e, prie taršos kontrolės sistemos įtekėjimo angos yra 
aukščiausia.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/40 2021 11 26  
7.6.2. Tempe ratūra prie taršos kontrolės įtaiso įtekėjimo angos yra žemesnė nei temperatūra transpor to priemonėje, 
bandomoje siekiant nustatyti DF, plius 50 °C. Ji tikrinama toliau nurodyto mis stabiliomis sąlygomis. 
Transpor to priemone, atitinkančia didesnio ilgaamžiškumo šeimai keliamus C4 priedo 1.2 punkto 
reikalavimus, pasiekiamas didžiausiasis transpor to priemonės greitis minus 10 km/h arba 120 km/h, nelygu, 
kuris yra mažesnis, ir tuo pasto viu greičiu važiuojama bent 15 min. esant 1 tipo bandymui skirtai apkro vai. 
Bet kuriuo momentu, pasibaigus šiam laikotar piui, prie katalizatoriaus įtekėjimo angos be pauzės bent 2 min. 
matuojama temperatūra, kol transpor to priemonė važiuoja tuo past oviu greičiu, o vidutinė temperatūros vertė 
naudojama kaip etaloninė vertė.
7.7. OBD sistemos tipo išplėtimas
Patvir tinto OBD sistem os tipo išplėtimas gali būti suteiki amas transpor to priemonėms, priklausančioms 
patvir tintai OBD sistemos šeimai, kaip apibrėžta 6.8.1 punkte.
8. GAMYBOS ATITIK TIS
8.1. Kiekviena transpor to priemonė, pagaminta pagal šios taisyklės nuostatas dėl tipo patvir tinimo, turi atitikti 
patvir tintą transpor to priemonės tipą. Gam ybos atitikties kontrolės procedūros turi atitikti nustatytąsias 
1958 m. Susitar imo 1 priede (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev .3) ir jas taikant galio ja toliau nurodyti 
reikalavimai.
8.1.1. Gamint ojas įgyvendina tinkamas priemones ir dokumentais patvir tintus kontrolės planus ir šioje taisyklėje 
nustatytais inter valais atlieka būtinus bandymus, kuriais siekiama patikr inti, ar nuolat užtikr inama atitiktis 
patvir tintam tipui. Gamint ojas turi gauti atsakingos instituci jos pritarimą dėl toki ų priemonių ir kontrolės 
planų naudojimo. Atsakinga institucija nustatytais inter valais atlieka auditą. Į tokio audito aprėp tį įtraukiamos 
gam ybos ir bandymų patalpos, ir tai yra viena iš gaminių atitikties ir nuolatinio tikrinimo priemonių. Prireikus 
atsakinga instituci ja gali reikalauti atlikti papildomus bandymus.
8.1.2. Gamint ojas tikrina gam ybos atitiktį atlikdamas tinkamus bandymus pagal 8/1 ir 8/2 lenteles ir OBD sistemos 
reikalavimus, kai taikytina pagal 6 dalies A lentelę. Kai taikytina ir reikalaujama pagal A lentelę, gamint ojas 
nustato OBFCM įtaiso tikslumą ir apie jį praneša paga l 5 priedėlį.
Specialiosios gamybo s atitikties patikros procedūros nustatytos 8.2–8.4 punktuose ir 1–4 priedėliuose.
8/1 lentelė
1 tipas. 1 tipui taikytini gamy bos atitikties reikalavimai, keliami įvair ių tipų transpor to priemonėms 
Transpor to priemonės 
tipasKriterin iai išmetamieji 
teršalaiIšmetamas CO2 kiekisDegalų naudojimo 
efektyvumasElektros energijos 
sąnaudos
Varomos tik vidaus 
degimo varikliu1A lygis ir 1B lygis 1A lygis 1B lygis Netaik oma
NOVC-HEV 1A lygis ir 1B lygis 1A lygis 1B lygis Netaik oma
OVC-HEV 1A lygis ir 1B lygis:
CD (1)ir CS1A lygis: tik CS 1B lygis: tik CS 1A lygis ir 1B lygis:
tik abu CD
PEV Netaik oma Netaik oma Netaik oma 1A lygis ir 1B lygis
NOVC-FCHV Netaik oma Netaik oma Reikala vimas 
netaik omasNetaik oma
OVC-FCHV Netaik oma Netaik oma Reikala vimas 
netaik omasReikala vimas 
netaik omas
(1)Tik jeigu degimo variklis veikia tuo metu, kai atliekamas reikala vimus atitinkantis CD 1 tipo gam ybos atitikties patikros bandymas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/41  
8/2 lentelė
4 tipas. 4 tipui taikytini gamy bos atitikties reikalavimai, keliami įvair ių tipų transpor to priemonėms 
Transpor to priemonės tipas Gara vimo išlak os
ICE 1A lygis (1)
1B lygis (2)
NOVC-HEV 1A lygis (1)
1B lygis (2)
OVC-HEV 1A lygis (1)
1B lygis (2)
PEV Netaik oma
NOVC-FC HV Netaik oma
OVC-FC HV Netaik oma
(1)Tik benzinu varomoms transpor to priemonėms, išskyr us vienarūšiais degalais varomas dujines transpor to priemones.
(2)Tik benzinu varomoms transpor to priemonėms.
8.1.3. Gamybos atitikties šeima
Gamint ojui leidžiama gamybos atitikties šeimą suskirstyti į mažesnes gamybos atitikties šeimas.
Jeigu transpor to priemonių gam yba vyksta skirtingose gamybos patalpose, kiekvienoje iš patalpų sudaroma 
atskira gam ybos atitikties šeima. Interp oliacijos šeimai gali atsto vauti viena ar daugiau gamybos atitikties šeimų.
1A lygis
Gamint ojas gali prašyti sujungti toki as gam ybos atitikties šeimas. Atsaking a instituci ja įvertina, ar toks 
sujungimas yra pagrįstas, remdamasi gamintojo pateiktais įrodymais.
1B lygis
Gamint ojo prašymu galima sujungti skirtingose gamybos patalpose sudaromas gam ybos atitikties šeimas. 
Atliekant 1 tipo bandymus tai leidžiama daryti tik jeigu kiekvienoje gam ykloje planuojama metinė gam ybos 
apimtis neviršija 1 000 .
8.1.3.1. Gamybos atitikties šeima atliekant 1 tipo bandymus
Gamint ojo gamy bos atitikties patikros tikslais atliekant 1 tipo bandymus, įskaitant, jei taikytina ir reikalaujama, 
OBFCM įtaiso tikslumo nustatymą, šeima – tai gam ybos atitikties šeima, kaip nustatyta 8.1.3.1.1 ir 8.1.3.1.2 
punktuose.
8.1.3.1.1. Kalban t apie 6.3.2 punkt e aprašytas interpol iacij os šeimas, kurių planuojama transpor to priemonių gam ybos 
apimtis per 12 mėnesių viršij a 1 000 transpor to priemonių, 1 tipo bandymų gam ybos atitikties šeima turi būti 
identiška interpoli acijos šeimai.
8.1.3.1.2. Kalban t apie 6.3.2 punkt e aprašytas interpoliacijos šeimas, kurių planuojama gam ybos apimtis per 12 mėnesių 
yra 1 000 transpor to priemonių ar mažiau, į tą pačią gamybos atitikties šeimą leidžiama įtraukti kitas 
interpoli acijos šeimas, kad bendra didžiausioji gamybos apimtis per 12 mėnesių būtų iki 5 000 transpor to 
priemonių. Atsakingos institucijos prašymu gam intojas pateiki a įrodymus dėl pagr indimo ir techninių 
kriterijų, kuriais remiantis sujungiamos šios interpoliaci jos šeimos, užtikr inant, kad šeimos būtų labai 
panašios, pavyzdžiui, šiais atvejais:
a)sujungiamos interpoli acijos šeimos, jei jos buvo atskir tos dėl to, kad viršij amas didžiausiasis 30 g/km CO 2 
interpoli acijos inter valas;
b)interpoli acijos šeimos, kurios buvo atskir tos, nes to paties vidaus degimo variklio galia yra skirtinga;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/42 2021 11 26  
c)interpoli acijos šeimos, kurios buvo atskir tos, nes N/V santykiai nepaten ka į 8 proc. leidžiamąją nuokr ypą;
d)interpoli acijos šeimos, kurios buvo atskir tos, bet vis tiek atitinka visus vienos IP šeimos kriterijus.
8.1.3.2. Gamybos atitikties šeima atliekant 4 tipo bandymus
Gamint ojo gam ybos atitikties patikros tikslais atliekant 4 tipo bandymus, šeima – gam ybos atitikties šeima, kuri 
turi būti identiška 6.6.3 punkt e aprašytai garavimo išlakų šeimai.
8.1.3.3. OBD sistemos gam ybos atitikties šeima
Gamint ojo gamybos atitikties patikros tikslais atliekant OBD sistemos bandymus, šeima – gam ybos atitikties 
šeima, kuri turi būti identiška 6.8.1 punkt e aprašytai OBD sistemos šeimai.
8.1.4. 1 tipo bandymų dažnis
8.1.4.1. 1A lygis
Gamint ojo atliekamos gaminių patikros dažnumas atliekant 1 tipo bandymus grindžiamas rizikos vertinimo 
metodika, atitinkančia tarptauti nį standar tą ISO 31000:2018 „Rizik os valdymas. Principai ir gairės“, ir tai 
atitinka bent vieną gamybos atitikties šeimos patikrą per 12 mėnesių.
1B lygis
Gamint ojo atliekamos gaminių patikros atliekant 1 tipo bandymus rengiamos bent vieną kartą per 12 mėnesių.
8.1.4.2. Jeigu gamybos atitikties šeimai priklausančių transpor to priemonių per 12 mėnesių paga minama daugiau nei 
7 500 , mažiausiasis kiekvienos šeimos gamybos atitikties patikrų dažnumas nustatomas padali jant planuojamą 
gam ybos apimtį per 12 mėnesių iš 5 000 ir matem atiškai suapvalinant šį skaičių iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.
8.1.4.3. 1A lygis
Jeigu gamybos atitikties šeimai priklausančių transpor to priemonių per 12 mėnesių paga minama daugiau nei 
17 500 , kiekvienos šeimos gam ybos atitikties patikros rengiamos bent vieną kartą per 3 mėnesius.
1B lygis
Jeigu gamybos atitikties šeimai priklausančių transpor to priemonių per 12 mėnesių paga minama daugiau nei 
5 000 transpor to priemonių per mėnesį, kiekvienos šeimos gam ybos atitikties patikros rengiamos bent vieną 
kartą per mėnesį.
8.1.4.4. Gaminių patikros tolygiai paskirst omos per 12 mėnesių laikotar pį arba per visą gam ybos laikotar pį, jeigu jis 
trumpesnis nei 12 mėnesių. Dėl paskutinės gaminių patikros sprendimas priimamas per 12 mėnesių, nebent 
gamint ojas gali pateikti pagr indimą, kad šį laikotar pį būtina pratęsti ne ilgiau nei vienam mėnesiui.
8.1.4.5. Gamint ojas kiekvieną mėnesį stebi planuojamą gamy bos atitikties šeimos gam ybos apimtį per 12 mėnesių 
laikotar pį, o atsakingai institucijai pranešama, jeigu dėl bet kokių planuojamos gamybos apimties pokyčių 
keičiasi gam ybos atitikties šeimos dydis ar 1 tipo bandymų dažnumas.
8.1.5. 4 tipo bandymų dažnumas
Vieną kartą per metus atsitiktine tvarka atrenkama 8.1.3.2 punkte aprašyt os gam ybos atitikties šeimos 
transpor to priemonė ir su ja atliekami trys 4 priedėlyje aprašyti bandymai.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/43  
8.1.6. Atsakingos institucijos atliekamas auditas
Atsaking a institucija visais atvejais bent kartą per 12 mėnesių atlieka auditą gamint ojo patalpose siekdama 
patikr inti gamin tojo taikomas priemones ir dokumentuotus kontrolės planus, .
Jeigu naudojamas interpoli acijos metod as, atsakinga institucija gali atlikti interpoliaci jos skaičiavimo patikrą 
arba ji gali būti atlikta jos prašymu vykstant auditui.
Jeigu atsakingos institucijos netenkina audito rezultatai, kaip aprašyta 8.2–8.4 punktuose, siekiant patikr inti 
transpor to priemonių gam ybos atitiktį, tiesiogiai atliekami pagamintų transpor to priemonių fiziniai bandymai.
Tik 1A lygis
Gamint ojų taikomos priemonės ir dokumentuoti kontrolės planai grindžiami rizikos vertinimo metodika, 
atitinkančia tarptautinį standar tą ISO 31000:2018 „Rizik os valdymas. Principai ir gairės“.
8.1.7. Atsakingos institucijos atliekamos fizinių bandymų patikros
1A lygis
Fizinių bandymų patikrų, kurias atlieka atsakinga institucija, dažnumas grindžiamas pagal rizikos vertinimo 
metodiką gamint ojo atliekamo audito procedūros rezultatais ir bet kuriuo atveju jis netur i būti mažesnis kaip 
vienas patikros bandymas per trejus metus. Atsaking a institucija šiuos fizinius išmetamųjų teršalų kiekio 
nustatymo bandymus su pagamintomis transpor to priemonėmis atlieka taip, kaip aprašyta 8.2–8.4 punktuose.
Jeigu fizinius bandymus atlieka gamint ojas, atsakinga instituci ja stebi šiuos bandymus gamin tojo patalpose.
1B lygis
Įprastas atsakingos instituci jos atliekamų fizinių bandymų patikrų dažnumas yra bent vienas patikros 
bandymas per trejus metus. Atsakinga institucija šiuos fizinius išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymus 
su pagamintomis transpor to priemonėmis atlieka taip, kaip aprašyta 8.2–8.4 punktuose.
Jeigu fizinius bandymus atlieka gamint ojas, atsakinga instituci ja stebi šiuos bandymus gamin tojo patalpose.
8.1.8. Ataskaitų teikimas
Atsaking a institucija parengia visų auditų ir fizinių bandymų, atliktų gamint ojo atitikties patikros tikslais, 
ataskaitas ir saugo jas ne trumpi au kaip 10 metų. Kitos atsakingos instituci jos turėtų turėti galimybę 
susipažinti su šiomis ataskait omis.
8.1.9. Neatitiktis
Past ebėjus neatitiktį taikomas 1958 m. Susitar imo 4 straipsnis.
8.2. Atitikties patikra atliekant 1 tipo bandymą
8.2.1. 1 tipo bandymas atliekamas bent su trimis pagamintomis transpor to priemonėmis, pagrįstai priklausančiomis 
gam ybos atitikties šeimai, kaip aprašyta 8.1.3.1 punkte.
8.2.2. Gamybos atitikties šeimos transpor to priemonės atrenkamos atsitiktine tvarka. Pasirinkus transpor to 
priemones gam intojui draudžiama jas kaip nors keisti.
Jeigu gamybos atitikties šeimos transpor to priemonės surenkamos skirtingose gam ybos patalpose, atsakingos 
institucijos prašymu gam intojas pritaik o transpor to priemonių atranką taip, kad jos būtų atrinktos iš visų 
skirtingų gam ybos patalpų, nepažeidžiant atsitiktinės atrank os gam ybos patalpose principo.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/44 2021 11 26  
Jeigu į gamybos atitikties šeimą įtraukiama daug IP šeimų, atsakingos institucijos prašymu gamint ojas pritaik o 
transpor to priemonių atranką taip, kad būtų atrinktos visų skirtingų interpoli acijos šeimų transpor to 
priemonės, nepažeidžiant atsitiktinės interpoliacijos šeimos transpor to priemonių atrank os principo.
8.2.3. 1 tipo bandymų procedūra
8.2.3.1. Kai taikytina, paga l 8/1 lentelę kriterinių išmetamųjų teršalų, išmetamo CO2 kiekio, degalų naudojimo 
efektyvumo ir elektros energi jos sąnaudų tikrinimas atliekamas remiantis 1 priedėlyje nustatytais specialiaisiais 
reikalavimais ir procedūromis. Kai taikytina ir reikalaujama, gamint ojas nustato OBFCM įtaiso tikslumą ir apie 
jį praneša pagal 5 priedėlį.
8.2.3.2. Statistinė procedūra, kurią taikant apskaičiuojami bandymų kriterijai ir priimamas teigiamas arba neigiamas 
sprendimas, aprašoma 2 priedėlyje ir vaizduojama 8/1 pav. diagramoje.
Kai taikytina, remiantis 8/1 lentele, gam ybos atitikties šeimos gamy ba laikoma neatitinkančia reikalavim ų, jeigu 
pagal 2 priedėlyje nustatytus bandymų kriterijus priimamas neigiamas sprendimas dėl vieno ar daugiau 
kriterinių išmetamųjų teršalų, išmetamo CO 2 kiekio, degalų naudojimo efektyvumo ar elektros energi jos 
sąnaudų.
Kai taikytina, remiantis 8/1 lentele, gam ybos atitikties šeimos gam yba laikoma atitinkančia reikalavimus , jeigu 
pagal 2 priedėlyje nustatytus bandymų kriterijus priimamas teigiamas sprendimas dėl visų kriterinių 
išmetamųjų teršalų, išmetamo CO 2 kiekio, degalų naudojimo efektyvumo ar elektros energi jos sąnaudų.
Kai taikytina, remiantis 8/1 lentele, jeigu priimamas teigiamas sprendimas dėl vieno kriterinio išmetamojo 
teršalo, tas sprendimas nekeičiamas atlikus bet kokius papildomus bandymus siekiant priimti sprendimą dėl 
kitų kriterinių išmetamųjų teršalų, išmetamo CO 2 kiekio, degalų naudojimo efektyvumo ar elektros energi jos 
sąnaudų.
Kai taikytina, remiantis 8/1 lentele, jeigu teigiamas sprendimas dėl visų kriterinių išmetamųjų teršalų, išmetamo 
CO 2 kiekio, degalų naudojimo efektyvumo ar elektros energi jos sąnaudų nepr iimamas, į imtį įtraukiama dar 
viena transpor to priemonė, atrinkta pagal 8.2.2 punktą, ir atliekamas 1 tipo bandymas. 2 priedėlyje aprašyta 
statistinė procedūra pakar tojama, kol bus priimtas teigiamas sprendimas dėl visų kriterinių išmetamųjų teršalų, 
išmetamo CO 2 kiekio, degalų naudojimo efektyvumo ar elektros energi jos sąnaudų.
Didžiausiasis imties dydis yra:
1A lygis 16 transpor to priemonių
1B lygis 32 transpor to priemonės dėl kriterinių išmetamųjų teršalų, 11 – dėl dega lų naudojimo efektyvumo ir 
elektros energi jos sąnaudų.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/45  
8/1 pav.
1 tipo gamybos atitikties bandymų procedūros diag rama
8.2.4. Įvažinėjimo veiksniai
8.2.4.1. 1A lygis
Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos pritarimą, įvažinėjimo bandymų procedūra gali būti 
atliekama su gam ybos atitikties šeimos transpor to priemone siekiant nustatyti įvažinėjimo veik snius, susijusius 
su kriteriniais išmetamaisiais teršalais, išmetamu CO2 kiekiu ir (arba) elektros energijos sąnaudomis, laikantis 3 
priedėlyje aprašytos bandymų procedūros.
1B lygis
Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos pritarimą, įvažinėjimo bandymų procedūra gali būti 
atliekama su gam ybos atitikties šeimos transpor to priemone siekiant nustatyti įvažinėjimo veik snius, susijusius 
su degalų naudojimo efektyvumu ir (arba) elektros energijos sąnaudų kriterijais, laikantis 3 priedėlyje aprašytos 
bandymų procedūros.
8.2.4.2. Taikant nustatytus įvažinėjimo veiksnius, prieš įvažinėjimą gamybos atitikties bandymuose naudojamos 
transpor to priemonės Dj sistem os odometras turėtų rodyti ne daugiau kaip –10 km ridos, užfi ksuotos pirmojo 
bandymo pradžioje, ir ne daugiau kaip +10 km ridos, užfik suotos antrojo bandymo pradžioje, kai su 
transpor to priemone Di buvo atliekami įvažinėjimo bandymai.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/46 2021 11 26  
8.2.4.3. 1A lygis
Gamint ojo pasir inkimu, vertinant išmetamą CO 2 kiekį (g/km) gali būti taikomas priskir tasis 0,98 įvažinėjimo 
veiksnys, jeigu sistemos odometras gamybos atitikties bandymo pradžioje rodo 80 km ar mažiau. Jeigu 
taikomas priskir tasis išmetamo CO2 kiekio įvažinėjimo veiksnys, kriteriniams išmetamiesiems teršalams ir 
elektros energi jos sąnaudoms įvažinėjimo veiksn iai netaik omi.
1B lygis
Gamint ojo pasir inkimu, vertinant degalų naudojimo efektyvumą (km/l) gali būti taikomas priskir tasis 1,02 
įvažinėjimo veiksnys, jeigu siste mos odometras gam ybos atitikties bandymo pradžioje rodo 80 km ar mažiau. 
Jeigu taikomas priskir tasis degalų naudojimo efektyvumo įvažinėjimo veiksnys, elektros energijos sąnaudoms 
įvažinėjimo veiksn iai netaik omi.
8.2.4.4. Įvažinėjimo veiksnys taikomas gamybos atitikties bandymų rezultatams, kurie apskaičiuojami atlikus B7 priedo 
A7/1 lentelėje nurodytą 4c veiksmą arba B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 4c veiksmą.
8.2.4.5. Bandymų kameros korega vimas
Tik 1B lygis
Jeigu stebimas aiškus techninis skirtumas, tarp tipo patvir tinimo tikslais naudojamos bandymų įrangos ir 
gam ybos atitikties užtikr inimo tikslais naudojamos bandymų įrangos galima taikyti bandymų kameros 
korekcij ą. Bandymų kameros korekcija užregistr uojama bandymo ataskait oje.
8.2.5. Bandymo degalai
8.2.5.1. Atliekant 4 tipo bandymus etaloniniai degalai naudojami remiantis B3 priedo 7 dalyje nustatytomis 
specifi kaci jomis.
1A lygis
Visi kiti bandymai atliekami naudojant komercinius degalus. Tačiau gam intojo prašymu etaloniniai degalai 
pagal B3 priedo specifikacijas gali būti naudojami atliekant 1 tipo bandymus.
1B lygis
Visi kiti bandymai atliekami naudojant etaloninius degalus pagal B3 priede pateikiamas 1 tipo bandymų 
specifi kaci jas. Tačiau gamintojo prašymu įvažinėjimo tikslais, kaip numatyta 3 priedėlio 1.7 punkte, rida gali 
būti sukaupta naudojant komercinius degalus.
8.2.5.2. Transpor to priemonių, varomų SND arba ND / biometanu, gamybos atitikties bandymai gali būti atliekami 
naudojant komercinius degalus, kurių C3/C4 santykis patenka į etaloninių degalų ribų inter valą (jei tai SND) 
arba tarp dviejų labiausiai besiskir iančių etaloninių degalų rūšių atitinkamų verčių inter valo (jei tai yra GD / 
biometanas). Visais atvejais atsakingai institucijai pateiki ama degalų analizė.
8.2.6. 1 tipo gam ybos atitikties bandymų greičio grafi ko leidžiamųjų nuokr ypų ir važiavim o trasos indeks ų 
pagrįstumo kriterijai
Greičio grafi ko leidžiamosios nuokr ypos ir važia vimo trasos indeksai turi atitikti B6 priedo 2.6.8.3 punkt e 
nustatytus kriterijus.
8.3. Atitikties patikra atliekant 4 tipo bandymą
8.3.1. Gamyba laikoma atitinkančia reikalavimus , jeigu pagal 8.1.5 punktą pasir inkta ir išbandyta transpor to 
priemonė atitinka visų tų bandymų reikalavimus.
8.3.2. Jei išbandyta transpor to priemonė neatitinka 8.3.1 punkt o reikala vimų, nepagrįstai nedelsiant atsitiktine tvarka 
atrenkamos dar keturios tos pačios šeimos transpor to priemonės ir su jomis atliekami 4 priedėlyje aprašyti 
bandymai.
Gamyba laikoma atitinkančia reikalavim us, jeigu ne vėliau kaip per 6 mėnesius nuo pirminio nepa vykusio 
bandymo nustatymo bent trys iš šių transpor to priemonių atitinka reikalavimus.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/47  
8.3.3. Jeigu bandomos transpor to priemonės neatitinka 8.3.2 punkto reikalavimų, nepagrįstai nedelsiant atsitiktine 
tvarka atrenkamos papildomos tos pačios šeimos transpor to priemonės ir su jomis atliekami C3 priede 
aprašyti bandymai.
Jeigu išbandyta transpor to priemonė neatitinka C3 priedo reikalavimų, atsitiktine tvarka atrenkamos dar 
keturi os tos pačios šeimos transpor to priemonės ir nepagrįstai nedelsiant su jomis atliekami C3 priede aprašyti 
bandymai.
Gamint ojo prašymu, atliekant C3 priede aprašytus gamybos atitikties bandymus, gali būti taikomas pralaidumo 
faktorius (PF), nustatytas suteiki ant tipo patvir tinimą, arba priskir tasis pralaidumo faktori us (APF).
Gamyba laikoma atitinkančia reikalavimus , jeigu ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo pirminio nepavykusio 
bandymo nustatymo bent trys iš šių transpor to priemonių atitinka reikalavimus.
8.3.3.1. Kalban t apie C3 priede aprašytus gamy bos atitikties bandymus, atliekamus su transpor to priemone, kurios rida 
neviršija 20 000 km, turi būti naudojamas pagal C3 priedo 5.1 punktą sendintas anglių filtras. Tai gali būti 
originalus bandomosios transpor to priemonės filtras arba kitas toki ų pat specif ikacij ų filtras. Gamint ojo 
prašymu, atliekant šiuos bandymus taikomas C3 priedo 5.2 punkt e apibrėžtas pralaidumo faktori us (PF), 
nustatytas tvirtinant gara vimo išlakų šeimos tipą, arba priskir tasis pralaidumo faktori us (APF), taip pat 
apibrėžtas C3 priedo 5.2 punkt e.
8.3.3.2. Gamint ojo prašymu C3 priede aprašyti gamybos atitikties bandymai gali būti atliekami su transpor to 
priemone, kurios rida yra ne mažesnė kaip 20 000 km ir ne didesnė kaip 30 000 km, transpor to priemonės 
niekaip nekei čiant, išskyr us bandymų procedūroje aprašytus pakeiti mus. Kai bandymai atliekami su transpor to 
priemone, kurios rida yra 20 000 –30 000 km, anglių filtras nėra sendinamas ir pralaidumo faktor ius arba 
priskir tasis pralaidumo faktorius nėra taikomas.
Nepr iklausomai nuo sukaupt os transpor to priemonės ridos, pagal C3 priedo 6.1 punktą su degalais nesusi jusių 
papildomų išmetamųjų teršalų šaltinių (pvz., dažų, klijų, plastik o, tiekimo / garavimo linijų, padangų ir kitų 
guminių arba polimer inių kompone ntų) galima neįtraukti.
8.4. Transpor to priemonės atitikties patikra, atsižvelgiant į transpor to priemonės vidinės diagnostik os sistemą
8.4.1. Patvir tinimo institucijai nustačius, kad gam ybos kokybė atrodo netinkama, atsitiktine tvarka atrenkama viena 
šeimos transpor to priemonė ir su ja atliekami C5 priedo 1 priedėlyje aprašyti bandymai.
8.4.2. Gamyba laikoma atitinkančia nustatytus reikalavi mus, jeigu transpor to priemonė atitinka C5 priedo 1 
priedėlyje aprašytų bandymų reikalavi mus.
8.4.3. Jeigu išbandyta transpor to priemonė neatitinka 8.4.1 punkto reikalavimų, atsitiktine tvarka atrenkamos dar 
keturi os tos pačios šeimos transpor to priemonės ir su jomis atliekami C5 priedo 1 priedėlyje aprašyti 
bandymai. Bandymus galima atlikti su nemodif ikuot omis transpor to priemonėmis, kurių rida ne didesnė kaip 
15 000 km.
8.4.4. Gamyba laikoma atitinkančia reikala vimus, jeigu bent trys transpor to priemonės atitinka C5 priedo 1 priedėlyje 
aprašytų bandymų reikalavim us.
9. SANK CIJOS UŽ GAMYBOS NEA TITIK TĮ
9.1. Pagal šią taisyklę sute iktą transpor to priemonės tipo patvir tinimą galima panaikinti, jeigu nesilaik oma 8.1 
punkte išdėstytų reikalavimų arba jei su transpor to priemone arba atrinktomis transpor to priemonėmis atliktų 
bandymų, nurodytų 8.1.2 punkt e, rezultatai neatitinka reikalavi mų.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/48 2021 11 26  
9.2. Jeigu šią taisyklę taikanti 1958 m. Susitar imo šalis panaikina savo anks čiau suteiktą patvir tinimą, ji apie tai 
kitoms šią taisyklę taikančioms susitar iančiosioms šalims nedelsdama praneša naudodama šios taisyklės A2 
priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.
10. VISIŠKAS GAMYBOS NUTRA UKIMAS
Visiškai nutraukęs pagal šią taisyklę patvir tinto tipo transpor to priemonių gamybą, patvir tinimo sertifik ato 
turėtojas apie tai informuoja tipą patvir tinusią tipo patvir tinimo instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija 
apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitar imo šalims, naudodama šios taisyklės A2 
priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.
11. ĮVADINĖS NUOST ATOS
11.1. Šią taisyklę taikančios susitar iančiosios šalys nesutei kia tipo patvir tinimų paga l šią taisyklę, kol nepraeis aštuoni 
mėnesiai nuo jos įsigaliojimo.
12. PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOST ATOS
12.1. Nuo oficialios 01 serijos taisyklės pakeitim ų įsigaliojimo datos ir nukr ypstant nuo susitar iančiųjų šalių 
įsipareigojimų, šią taisyklę taikančios susitar iančiosios šalys, kurios taip pat taiko JT taisyklės Nr. 83 08 ar 
vėlesnės serijos pakeitim us, gali atsisakyti priimti pagal šią taisyklę suteiktus tipo patvir tinimus, jeigu prie jų 
nepr idedamas paga l JT taisyklės Nr. 83 08 ar vėlesnės serijos pakeitimus suteiktas patvir tinimas.
12.2. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Tik 1A lygio patvir tinimų atveju iki 2022 m. rugsėjo 1 d., jei tai M kate gorijos ir N1 kategor ijos I klasės 
transpor to priemonės, ir iki 2023 m. rugsėjo 1 d., jei tai N1 kategor ijos II ir III klasių ir N2 kategor ijos 
transpor to priemonės, susitar iančiosios šalys gali priimti pagal ES teisę sute iktus tipo patvir tinimus kaip 
įrodymus, kad laikomasi šios taisyklės nuostatų, kaip toliau aprašoma a–d papunkčiuose:
a)1/I tipo bandymus, atliktus remiantis JT taisyklės Nr. 83 su 07 serijos pake itimais 4a priedu iki 
2017 m. rugsėjo 1 d., jei tai M kate gorijos ir N1 kategorijos I klasės transpor to priemonės, ir iki 2018 
m. rugsėjo 1 d., jei tai N1 kate gorijos II ir III klasių ir N2 kate gorijos transpor to priemonės, patvir tinimo 
institucija priima tuo atveju, kai ketinama gam inti gedimams modeliuoti skirtas nusidėvėjusias 
sudedamąsias dalis ar sudedamąsias dalis su trūkumais, siekiant įvertinti atitiktį šios taisyklės C5 priedo 
reikalavimams;
b)kalbant apie WLTP interpoliaci jos šeimos transpor to priemones, atitinkančias JT taisyklės Nr. 83 su 07 
serijos pakeitim ais 13 priedo 2 dalyje nustatytas išplėtimo taisykles, patvir tinimo institucija pripažįsta 
pagal JT taisyklės Nr. 83 su 07 serijos pake itimais 13 priedo 3 skirsnį iki 2017 m. rugsėjo 1 d., jei tai M 
kategor ijos ir N1 kategor ijos I klasės transpor to priemonės, ir iki 2018 m. rugsėjo 1 d., jei tai N1 kate gorijos 
II ir III klasių ir N2 kate gorijos transpor to priemonės, atliekamas procedūras siekiant įgyvendinti šios 
taisyklės B6 priedo 1 priedėlio reikalavimus;
c)patvir tinimo institucija pripažįsta ilgaamžiškumo įrodymus siekiant įgyvendinti šios taisyklės C4 priedo 
reikalavimus, jeigu pirmas 1/I tipo bandymas remiantis JT taisyklės Nr. 83 su 07 serijos pakeiti mais 9 
priedu atliktas ir baigtas iki 2017 m. rugsėjo 1 d., jei tai M kate gorijos ir N1 kategor ijos I klasės transpor to 
priemonės, ir iki 2018 m. rugsėjo 1 d., jei tai N1 kate gorijos II ir III klasių ir N2 kategor ijos transpor to 
priemonės;
d)patvir tinimo institucija pripažįsta degalų garavimo bandymus siekiant įgyvendinti šios taisyklės C3 priedo 
reikalavimus, jeigu šie bandymai atlikti taikant bandymų procedūrą, nustatytą Reglamento (EB) 
Nr. 692/2008 su pakeitim ais, padar ytais Reglamentu (EB) Nr. 2016/646, VI priede, ir panaudoti 
patvir tinant gara vimo išlakų šeimas Europos Sąjungoje iki 2019 m. rugpjūčio 31 d.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/49  
13. UŽ PATVIRTIN IMO BAND YMUS ATSAKINGŲ TECHNI NIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ 
PAVADINIMAI BEI ADRES AI
Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitar imo šalys Jungtinių Tautų sekretori atui praneša už patvir tinimo 
bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvir tinimo institucijų, kurios tvirtina tipą ir kurioms turi būti 
siunčiami pranešimai apie kitose šalyse patvir tintą tipą, patvir tinto tipo išplėtimą, tipo nepatvir tinimą ar 
patvir tinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/50 2021 11 26  
1 priedėlis 
Konkreč ių tipų transpor to priemonių gamybos atitikties patikra atliekan t 1 tipo bandymą 
1. TIK VID AUS DEGIMO VARIKLIU VAROMŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ, NOVC-HEV IR OVC-HEV KRITERINIŲ 
IŠMET AMŲJŲ TERŠALŲ GAMYBOS ATITIK TIES PATIKRA
1.1. Kiekviena transpor to priemonė išbandoma ant važiuoklės dinamometro, kuriame nustatyta konkrečios 
transpor to priemonės konkreti masės inercij a ir kelio apkro vos parametrai. Bandomosios transpor to priemonės 
tikslinė kelio apkrova važiuoklės dinamometre nustatoma taikant B4 priedo 7 dalyje išdėstytą procedūrą.
Tik 1B lygis.
Tikslinės vertės nustatymo procedūrą (išdėstytą B4 priedo 7 dalyje) taikyti draudžiama, jeigu pagal 3 priedėlio 
1.5.2 punktą nustatomas nustatytas įvažinėjimo veiksnys. Šiuo atveju taikomos tos pačios dinamometro 
nustatymo vertės, kaip tipo patvir tinimo metu.
1.2. Taikomas tas pats bandymų ciklas, kaip ir naudojamas atliekant interpoli acijos šeimos, kuriai priklauso 
transpor to priemonė, tipo patvir tinimą.
1.3. Kondicionavimas iki bandymo atliekamas laikantis atitinkamai B6 priedo 2.6 punkto arba B8 priedo 4 priedėlio 
nuostatų.
1.4. Bandymų rezultatai – vertės, apskaičiuojamos tik vidaus degimo varikliu varomoms transpor to priemonėms, 
atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 9 veiksmą , ir NOVC-HEV bei OVC-HEV – atlikus B8 priedo A8/5 
lentelėje nurodytą 8 veiksmą dėl įkro vos palaikymo režimo sąlygomis vertinamų kriterinių išmetamųjų teršalų 
ir B8 priedo A8/8 lentelėje nurodytą 6 veiksmą dėl įkro vos naudojimo režimo sąlygomis vertinamų kriterinių 
išmetamųjų teršalų. Taikytinų kriterinių išmetamųjų teršalų ribinių verčių atitiktis tikrinama remiantis šios 
taisyklės 6.3.10 punkte nustatytais tinkamumo (netinkamumo) nustatymo kriterijais .
Tik 1B lygis
Kiekvieno taikytino bandymų ciklo kriteriniai išmetamieji teršalai atliekant OVC-HEV bandymus įkro vos 
naudojimo režimo sąlygomis turi atitikti šios taisyklės 6.3.10 punkto 1B lentelėje apibrėžtas ribines vertes, bet 
netikr inami pagal tinkamumo (netinkamumo) nustatymo kriterijus.
2. GAMYBOS ATITIK TIES PATIKRA, ATSIŽVELGIAN T Į TIK VID AUS DEGIMO VARIKLIU VAROMŲ TRANSPORTO 
PRIEMONIŲ IŠMET AMO CO 2 MASĘ IR (ARBA) DEGALŲ NAUDOJIMO EFEK TYVUMĄ
2.1. Transpor to priemonė išbandoma taikant B6 priede aprašytą 1 tipo bandymo procedūrą.
2.2. 1A lygis
Atliekant šį bandymą išmetamo CO 2 masė MCO2,c,6 nustatoma atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 6 
veiksmą.
1B lygis
Atliekant šį bandymą degalų naudojimo efektyvumas FEc,5 nustatomas atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 
5 veiksmą.
2.3. 1A lygis
Gam ybos atitiktis vertinant išmetamo CO2 masę tikrinama remiantis 2.3.1 punkte aprašytomis bandomų 
transpor to priemonių vertėmis ir taikant šios taisyklės 8.2.4 punkt e apibrėžtą įvažinėjimo veik snį.
1B lygis
Gam ybos atitiktis vertinant dega lų naudojimo efektyvumą tikrinama remiantis 1.3.1 punkt e aprašytom is 
bandomų transpor to priemonių vertėmis ir taikant šios taisyklės 8.2.4 punkte apibrėžtą įvažinėjimo veiksnį.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/51  
2.3.1. Išmetamo CO 2 masės vertės ir (arba) degalų naudojimo efektyvumo vertės, naudojamos vertinant gam ybos 
atitiktį
1A lygis
Jeigu interpoli acijos metod as netaik omas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama išmetamo CO 2 masės vertė 
MCo2,c,7 , nustatoma atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 7 veiksmą.
Jeigu taikomas interpoli acijos metodas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama konkrečios transpor to 
priemonės išmetamo CO 2 masės vertė MCO2,c,ind , nustatoma atlikus B7 priedo A7/1 lentel ėje nurodytą 10 
veiksmą.
1B lygis
Jeigu interpoliacijos metodas netaik omas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama degalų naudojimo 
efektyvumo vertė FEc,8, nustatoma atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 8 veiksmą.
Jeigu taikomas interpoli acijos metodas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama konkrečios transpor to 
priemonės degalų naudojimo efektyvumo vertė FEc,ind, nustatoma atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 10 
veiksmą.
3. GAMYBOS ATITIK TIES PATIKRA, ATSIŽVELGIAN T Į NOVC-HEV IŠMET AMO CO 2 MASĘ IR (ARBA) DEGALŲ NAUDOJIMO 
EFEK TYVUMĄ
3.1. Transpor to priemonė išbandoma taip, kaip aprašyta B8 priedo 3.3 punkte.
3.2. 1A lygis
Atliekant šį bandymą NOVC-HEV išmetamo CO2 masė MCO2,CS,c,6 nustatoma atlikus B8 priedo A8/5 lentelėje 
nurodytą 6 veiksmą .
1B lygis
Atliekant šį bandymą NOVC-HEV degalų naudojimo efektyvumas FECS,c,4c nustatomas atlikus B8 priedo A8/5 
lentelėje nurodytą 4c veiksmą .
3.3. Gam ybos atitiktis, atsižvelgiant į atitinkamai išmetamo CO 2 masę ar degalų naudojimo efektyvumą, tikrinama 
remiantis 3.3.1 punkte aprašyt omis bandomų transpor to priemonių vertėmis ir taikant šios taisyklės 8.2.4 
punkt e apibrėžtą įvažinėjimo veiksnį.
3.3.1. Išmetamo CO 2 masės vertės ir (arba) degalų naudojimo efektyvumo vertės, naudojamos vertinant gam ybos 
atitiktį
1A lygis
Jeigu interpol iacij os metodas netaik omas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama įkrov os palaikymo režimo 
sąlygomis išmetamo CO2 masės vertė MCO2,CS,c,7 , nustatoma atlikus B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 7 
veiksmą.
Jeigu taikomas interpoli acijos metodas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama konkrečios transpor to 
priemonės įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masės vertė MCO2 ,CS,c,ind , nustatoma atlikus B8 
priedo A8/5 lentelėje nurodytą 9 veiksmą.
1B lygis
Jeigu interpoliacijos metodas netaik omas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama degalų naudojimo 
efektyvumo įkrov os palaikymo režimo sąlygomis vertė FECS,c,1 , nustatoma atlikus B8 priedo A8/6 lentelėje 
nurodytą 2 veiksmą .
Jeigu taikomas interpoli acijos metodas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama konkrečios transpor to 
priemonės dega lų naudojimo efektyvumo įkro vos palaikymo režimo sąlygomis vertė FECS,c,ind , nustatoma 
atlikus B8 priedo A8/6 lentelėje nurodytą 3 veiksmą .
4. GAMYBOS ATITIK TIES PATIKRA, ATSIŽVELGIANT Į PEV ELEK TROS ENER GIJOS SĄNA UDAS
4.1. Transpor to priemonė išbandoma taip, kaip aprašyta B8 priedo 3.4 punkt e. Atliekant gam ybos atitikties patikrą 
laikoma, kad 1 tipo bandymų procedūros pagal B8 priedo 3.4.4.1.3 punktą (nuoseklaus ciklo procedūra) ir B8 
priedo 3.4.4.2.3 punktą (sutr umpi nta bandymų procedūra) nutraukimo kriterijus yra įvykdomas, kai 
užbaigiamas pirmas taikomas WLTP bandymų ciklas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/52 2021 11 26  
Per šį bandymų ciklą ĮEEK S EC DC,f irst,i DC elektros energi jos sąnaudos nustatomos pagal B8 priedo 4.3 punktą, 
kai ΔE REESS,j – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis, o dj – per šį bandymų ciklą faktiškai nuvažiuotas atstumas.
4.2. Elektros energijos sąnaudų (EC) gamybos atitiktis tikrinama remiantis bandomos transpor to priemonės 
vertėmis, kaip aprašyta 4.2.1 punkte, jeigu tipo patvir tinimas buvo atliktas taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo 
bandymų procedūrą, ir, kaip aprašyta 4.2.2 punkt e, jeigu tipo patvir tinimas buvo atliktas taikant sutr umpintą 1 
tipo bandymų procedūrą.
4.2.1. Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymų procedūros vertės, naudojamos vertinant gamybos atitiktį
Jeigu interpoliacijos metod as netaik omas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama elektros energijos sąnaudų 
vertė EC DC,COP ,final, nustatoma atlikus B8 priedo A8/10 lentelėje nurodytą 9 veiksmą .
Jeigu taikomas interpoli acijos metodas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama konkrečios transpor to 
priemonės elektros energi jos sąnaudų vertė EC DC,COP ,ind, nustatoma atlikus B8 priedo A8/10 lentelėje nurodytą 
10 veiksmą .
4.2.2. Sutr umpint os 1 tipo bandymų procedūros vertės, naudojamos vertinant gamybos atitiktį
Jeigu interpoliacijos metod as netaik omas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama elektros energijos sąnaudų 
vertė EC DC,COP ,final, nustatoma atlikus B8 priedo A8/11 lentelėje nurodytą 8 veiksmą .
Jeigu taikomas interpoli acijos metodas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama konkrečios transpor to 
priemonės elektros energi jos sąnaudų vertė EC DC,COP ,ind, nustatoma atlikus B8 priedo A8/11 lentelėje nurodytą 
9 veiksmą.
5. GAMYBOS ATITIK TIES PATIKRA, ATSIŽVELGIAN T Į OVC-HEV IŠMET AMO CO 2 MASĘ IR (ARBA) DEGALŲ NAUDOJIMO 
EFEK TYVUMĄ IR ELEK TROS ENER GIJOS SĄNA UDAS
5.1. Atliekant bandymus įkro vos palaikymo režimo sąlygomis ir įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, gamintojo 
prašymu leidžiama naudoti skirtingas bandomąsias transpor to priemones.
5.2. Atitinkamai įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masė ir (arba) degalų naudojimo efektyvumas, 
naudojami atliekant gamybos atitikties patikrą
5.2.1. Transpor to priemonė išbandoma atliekant įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą, aprašytą B8 priedo 3.2.5 punkte.
5.2.2. 1A lygis
Atliekant šį bandymą, įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masė MCO2,CS,c,6 nustatoma atlikus B8 
priedo A8/5 lentelėje nurodytą 6 veiksmą.
1B lygis
Atliekant šį bandymą, degalų naudojimo efektyvumas įkro vos palaikymo režimo sąlygomis FECS,c,4c nustatomas 
atlikus B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 4c veiksmą .
5.2.3. 1A lygis
Gam ybos atitiktis, atsižvelgiant į įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masę, tikrinama remiantis 
5.2.3.1 punkt e aprašytomis bandomos transpor to priemonės vertėmis dėl įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
išmetamo CO2 masės ir taikant šios taisyklės 8.2.4 punkte apibrėžtą įvažinėjimo veiksnį.
1B lygis
Gam ybos atitiktis, atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą įkrov os palaikymo režimo sąlygomis, tikrinama 
remiantis 5.2.3.1 punkte aprašyt omis bandomos transpor to priemonės vertėmis dėl degalų naudojimo 
efektyvumo įkro vos palaikymo režimo sąlygomis ir taikant šios taisyklės 8.2.4 punkt e apibrėžtą įvažinėjimo 
veiksnį.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/53  
5.2.3.1. Įkrov os palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masės ir (arba) degalų naudojimo efektyvumo vertės, 
naudojamos vertinant gamybos atitiktį
1A lygis
Jeigu interpol iacij os metodas netaik omas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama įkrov os palaikymo režimo 
sąlygomis išmetamo CO2 masės vertė MCO2,CS,c,7 , nustatoma atlikus B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 7 
veiksmą.
Jeigu taikomas interpoli acijos metodas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama konkrečios transpor to 
priemonės įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masės vertė MCO2 ,CS,c,ind , nustatoma atlikus B8 
priedo A8/5 lentelėje nurodytą 9 veiksmą.
1B lygis
Jeigu interpoliacijos metodas netaik omas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama degalų naudojimo 
efektyvumo įkrov os palaikymo režimo sąlygomis vertė FECS,c, nustatoma atlikus B8 priedo A8/6 lentelėje 
nurodytą 2 veiksmą .
Jeigu taikomas interpoli acijos metodas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama konkrečios transpor to 
priemonės dega lų naudojimo efektyvumo įkro vos palaikymo režimo sąlygomis vertė FECS,c,ind , nustatoma 
atlikus B8 priedo A8/6 lentelėje nurodytą 3 veiksmą .
5.3. Gam ybos atitikties patikra, atsižvelgiant į OVC-HEV elektros energijos sąnaudas įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis
5.3.1. Transpor to priemonė išbandoma tikrinant gamybos atitiktį pagal 5.3.1.1 punktą. Jeigu per pirmąjį tos 
transpor to priemonės tipo tvirtinimo procedūros ciklą variklis neužsiveda, gam intojo pasir inkimu transpor to 
priemonė gali būti bandoma taikant 5.3.1.2 punktą.
5.3.1.1. Įkrov os naudojimo 1 tipo bandymų procedūra
Transpor to priemonė išbandoma taikant B8 priedo 3.2.4 punkt e aprašytą įkro vos naudojimo 1 tipo bandymų 
procedūrą. Atliekant šį bandymą elektros energijos sąnaudos EC AC,CD nustatomos atlikus B8 priedo A8/8 
lentelėje nurodytą 9 veiksmą .
Jeigu nusprendžiama, kad tai būtina, gamin tojas įrodo, kad privaloma atlikti trauk os ĮEEK S kondicionav imą iki 
bandymo prieš pradedant gamybos atitikties procedūrą. Tokiu atveju gamintojo prašymu ir gavus patvir tinimo 
instituci jos pritarimą trauk os ĮEEK S kondicionavimas iki bandymo atliekamas prieš pradedant gamybos 
atitikties procedūrą pagal gam intojo rekomendaciją.
5.3.1.2. Pirmasis įkro vos naudojimo 1 tipo bandymų ciklas
5.3.1.2.1. Su transpor to priemone atliekamas įkro vos naudojimo 1 tipo bandymas, kaip aprašyta B8 priedo 3.2.4 punkte; 
laikoma, kad įkrov os naudojimo 1 tipo bandymų procedūros nutraukimo kriterijus yra įvykdomas, kai 
užbaigiamas pirmasis taikytinas WLTP bandymų ciklas, ir juo pakeičiam as įkro vos naudojimo 1 tipo bandymų 
procedūros, atliekamos pagal B8 priedo 3.2.4.4 punktą, nutraukimo kriterijus.
Per šį bandymų ciklą ĮEEK S EC DC,f irst,i DC elektros energi jos sąnaudos nustatomos pagal B8 priedo 4.3 punktą, 
kai ΔE REESS,j – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis, o dj – per šį bandymų ciklą faktiškai nuvažiuotas atstumas.
5.3.1.2.2. Šio ciklo metu variklis netur i veikti. Jeigu variklis veikia, bandymas atliekant gam ybos atitikties patikrą laikomas 
nega liojančiu.
5.3.2. Įkrov os naudojimo elektros energijos sąnaudų gamybos atitiktis tikrinama remiantis bandomai transpor to 
priemonei taikomomis vertėmis, kaip aprašyta 5.3.2.1 punkte, jeigu transpor to priemonė išbandoma taikant 
5.3.1.1 punktą, ir, kaip aprašyta 5.3.2.2 punkte, jeigu transpor to priemonė išbandoma taikant 5.3.1.2 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/54 2021 11 26  
5.3.2.1. Gam ybos atitiktis atliekant bandymą pagal 5.3.1.1 punktą
Jeigu interpoliacijos metod as netaik omas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama elektros energijos sąnaudų 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis vertė EC AC,CD,final , nustatoma atlikus B8 priedo A8/8 lentelėje nurodytą 16 
veiksmą.
Jeigu taikomas interpoli acijos metodas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama konkrečios transpor to 
priemonės elektros energijos sąnaudų įkrov os naudojimo režimo sąlygomis vertė EC AC,CD,ind , nustatoma atlikus 
B8 priedo A8/8 lentelėje nurodytą 17 veiksmą.
5.3.2.2. Gam ybos atitiktis atliekant bandymą pagal 5.3.1.2 punktą
Jeigu interpoliacijos metod as netaik omas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama elektros energijos sąnaudų 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis vertė EC DC,CD,COP ,final, nustatoma atlikus B8 priedo A8/8 lentelėje 
nurodytą 16 veik smą.
Jeigu taikomas interpoli acijos metodas, gam ybos atitikčiai patikr inti naudojama konkrečios transpor to 
priemonės elektros energijos sąnaudų įkro vos naudojimo režimo sąlygomis vertė EC DC,CD,COP ,ind, nustatoma 
atlikus B8 priedo A8/8 lentelėje nurodytą 17 veik smą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/55  
2 priedėlis 
Gamybos atitikties patikra atliekan t 1 tipo bandymą. Statistinis met odas 
1. Šiame priedėlyje aprašoma procedūra, kurią reikia taikyti siekiant patikr inti, kai taikytina, paga l šios taisyklės 8/1 
lentelę gam ybos atitikties reikalavim us dėl tik vidaus degimo varikliu varomų transpor to priemonių, NOVC-HEV , 
PEV ir OVC-HEV kriterinių išmetamųjų teršalų, išmetamo CO2 kiekio, degalų naudojimo efektyvumo ir elektros 
energi jos sąnaudų, atliekant 1 tipo bandymus, ir, kai taikytina, siekiant nustatyti OBFCM įtaiso tikslumą.
Kriterinių išmetamųjų teršalų, išmetamo CO2 kiekio, degalų naudojimo efektyvumo ir elektros energijos sąnaudų 
matavim ai, kai taikytina, pagal šios taisyklės 8/1 lentelę atliekami parinkus bent 3 transpor to priemones ir šį 
skaičių laipsniškai didinant tol, kol nebus priimtas teigiamas arba neigiamas sprendimas. Kai taikytina, OBFCM 
įtaiso tikslumas nustatomas atliekant kiekvieną iš N bandymų.
2. KRITERINIAI IŠMET AMIEJI TERŠAL AI
2.1 Statistinė procedūra ir tinkamumo (netinkamumo) nustatymo kriterijai
1A lygis
Atsižvelgiant į bendrą N bandymų skaičių ir bandomų transpor to priemonių matavim o rezultatus, nustatomas x1, 
x2, … xN, Xtests vidurkis ir dispersija VAR:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ:::þx NÞ
N
ir
VAR ¼ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1
Atliekant visą įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, vidutinis OVC-HEV išmetamų teršalų kiekis per visą atskiros 
transpor to priemonės bandymą laikomas viena verte xi.
Dėl kiekvieno bandymo paga l išmetamųjų teršalų kriterijus gali būti priimamas vienas iš trijų toliau nurodytų 
sprendimų remiantis kriterinių išmetamųjų teršalų ribine verte L pagal šios taisyklės 6.3.10 punkt o 1A lentelę:
i) priimamas teigiamas sprendimas dėl šeimos, jeigu Xtests<A•L – VAR
L;
ii) priimamas neigiamas sprendimas dėl šeimos, jeigu Xtests>A•L – N – 3
13•VAR
L��
;
iii) matuojama dar kartą, jeigu:
A•L – VAR
L≤X tests≤A•L – N – 3
13•VAR
L��
Matuojant kriterinius išmetamuosius teršalus nustatomas 1,05 A koeficientas.
1B lygis
A atvejis: gamintojo produkcij os standar tinis nuokr ypis yra priimtinas.
Imtį sudaro bent 3 vienetai; atrank os procedūra yra tokia, kad tikimybė, jog partija, kurios 40 proc. vienetų turi 
trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,95 (gamintojo rizika – 5 proc.), o tikimybė, kad partija, kurios 65 proc. vienetų 
turi trūkumų, bus pripažinta tinkama, yra 0,1 (var totojo rizika – 10 proc.).
Kiekvienam iš šios taisyklės 6.3.10 punkt o 1B lentelėje nurodytų kriterinių išmetamųjų teršalų taikoma ši 
procedūra (žr. 8/1 pav. šios taisyklės 8.2.3.2 punkte), kur:LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/56 2021 11 26  
L= kriterinio išmetamojo teršalo ribinės vertės natūralusis logari tmas;
xi= į imtį trauktos i-osios transpor to priemonės matavi mų natūralusis logari tmas;
s= produkcij os standar tinio nuokr ypio įvertis (taikant matavimų natūralųjį algor itmą);
n= faktinės imties dydis.
Kiekvienos imties atveju pagal toliau nurodomą lygtį apskaičiuojamas bandymų statistinis rezultatas, kiekybiškai 
išreiškiantis standar tinių nuokr ypių nuo ribinės vertės sumą:
Jei statistinis bandymų rezultatas yra didesnis nei A2/1 lentelėje tokio dydžio imčiai nurodyta teigiamo sprendimo 
ribinė vertė, priimamas teigiamas sprendimas dėl šio kriterinio išmetamojo teršalo.
Jei statistinis bandymų rezultatas yra mažesnis nei A2/1 lentel ėje tokio dydžio imčiai nurodyta neigiamo 
sprendimo ribinė vertė, priimamas neigiamas sprendimas dėl šio teršalo; kitais atvejais bandoma papildoma 
transpor to priemonė ir apskaičia vimo rezultatas taikomas vienu vienetu didesnei imčiai.
A2/1 lentelė
Imties dydžiui nurodyto teigiamo / neigiamo sprendimo vertė 
Suminis išbandytų 
transpor to priemonių 
skaičius (esamos imties 
dydis)Teigiamo sprendimo 
ribinė vertėNeigiamo sprendimo 
ribinė vertė
3 3,327 –4,724
4 3,261 –4,79
5 3,195 –4,856
6 3,129 –4,922
7 3,063 –4,988
8 2,997 –5,054
9 2,931 –5,12
10 2,865 –5,185
11 2,799 –5,251
12 2,733 –5,317
13 2,667 –5,383
14 2,601 –5,449
15 2,535 –5,515
16 2,469 –5,581
17 2,403 –5,647
18 2,337 –5,713
19 2,271 –5,779
20 2,205 –5,845
21 2,139 –5,911
22 2,073 –5,977
23 2,007 –6,043LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/57  
24 1,941 –6,109
25 1,875 –6,175
26 1,809 –6,241
27 1,743 –6,307
28 1,677 –6,373
29 1,611 –6,439
30 1,545 –6,505
31 1,479 –6,571
32 –2,112 –2,112
B atvejis: gam intojo įrodymai dėl produkcij os standar tinio nuokr ypio nėra priimtini arba jų nėra.
Imtį sudaro bent 3 vienetai; atrank os procedūra yra tokia, kad tikimybė, jog partija, kurios 40 proc. vienetų turi 
trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,95 (gamintojo rizika – 5 proc.), o tikimybė, kad partija, kurios 65 proc. vienetų 
turi trūkumų, bus pripažinta tinkama, yra 0,1 (var totojo rizika – 10 proc.).
Laik oma, kad šios taisyklės 6.3.10 punkt o 1B lentelėje pateikt os kriterinių išmetamųjų teršalų mata vimo vertės 
pasiskirsto pagal logari tmiškai normalų skirstinį ir pirmiausia turi būti transf ormuotos pagal natūr inius 
logaritmus. Mažiausiasis ir didžiausiasis imties dydžiai pažymimi atitinkamai m0 ir m (m 0  = 3, o m =32), o 
esamos imties numer is – n.
Jei serijos mata vimų natūr iniai logaritmai yra x1, x2 ..., xi , o L yra teršalo ribinės vertės natūr inis logaritmas, tada 
apibrėžiama taip:
d1 = x1 – L
d¯
n¼1
n∑n
i¼1di
ir
V2
n¼1
n∑n
i¼1ðdi–d¯
nÞ2
A2/2 lentelė
Mažiausiasis imties dydis – 3 
Imties dydis (n)Teigiamo sprendimo 
ribinė vertė (An)Neigiamo sprendimo 
ribinė vertė (Bn)
3 –0,80381 16,64743
4 –0,76339 7,68627
5 –0,72982 4,67136
6 –0,69962 3,25573
7 –0,67129 2,45431
8 –0,64406 1,94369
9 –0,61750 1,59105
10 –0,59135 1,33295
11 –0,56542 1,13566
12 –0,53960 0,97970LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/58 2021 11 26  
13 –0,51379 0,85307
14 –0,48791 0,74801
15 –0,46191 0,65928
16 –0,43573 0,58321
17 –0,40933 0,51718
18 –0,38266 0,45922
19 –0,35570 0,40788
20 –0,32840 0,36203
21 –0,30072 0,32078
22 –0,27263 0,28343
23 –0,24410 0,24943
24 –0,21509 0,21831
25 –0,18557 0,18970
26 –0,15550 0,16328
27 –0,12483 0,13880
28 –0,09354 0,11603
29 –0,06159 0,09480
30 –0,02892 0,07493
31 0,00449 0,05629
32 0,03876 0,03876
A2/2 lentelėje pateiki amos kiekvieno dydžio imties teigiamo sprendimo (An) ir neigiamo sprendimo (Bn) ribinės 
vertės. Bandymų statistik os rezultatas yra d¯
n/Vn santykis; jis naudojamas siekiant nustatyti, ar serija pripažįstama 
tinkama, ar ne:
mo ≤ n ≤ m:
i) priimamas teigiamas sprendimas dėl serijos, jei d¯
n
Vn≤An;
ii) priimamas teigiamas sprendimas dėl serijos, jei d¯
n
Vn≥Bn;
iii) matuojama dar kartą, jei An<d¯
n
Vn<Bn.
Pastabos.
Pagal šias rekursines formules galima apskaičiuoti iš eilės einančias bandymų statistik os vertes:
3. Išmetamas CO 2 kiekis, degalų naudojimo efektyvumas ir elektros energi jos sąnaudosLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/59  
3.1. Statistinė procedūra
1A lygis
Atsižvelgiant į bendrą N bandymų skaičių ir bandomų transpor to priemonių matavim o rezultatus, nustatomas x1, 
x2, … xN, Xtests vidurkis ir standar tinis nuokr ypis s:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
ir
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1s
1B lygis
Atsižvelgiant į bendrą N bandymų skaičių ir bandomų transpor to priemonių matavim o rezultatus, nustatomas x1, 
x2, … xN, Xtests vidurkis ir standar tinis nuokr ypis σ:
XtestsN ¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
ir
σ¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx 10 – X testsÞ2
10r
3.2. Statistinis įvertinimas
1A lygis
Vertinant išmetamą CO 2 kiekį normalizuot os vertės apskaičiuojamos taip:
xi¼CO 2test – i
CO 2declared – i
čia:
CO 2 test-i – išmatuotas atskiros transpor to priemonės i išmetamas CO 2 kiekis;
CO 2 declared-i – deklar uojamoji atskiros transpor to priemonės CO 2 vertė.
Vertinant elektros energijos sąnaudas EC normalizuotos vertės apskaičiuojamos taip:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
čia:
EC test-i – išmatuotos atskiros transpor to priemonės i elektros energi jos sąnaudos. Jeigu taikomas visas 1 
tipo bandymas įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, EC test-i nustatoma pagal 1 priedėlio 5.3.1.1 
punktą. Jeigu tikrinant gam ybos atitiktį išbandomas tik pirmasis ciklas, EC test-i nustatoma pagal 1 
priedėlio 5.3.1.2 punktą.
EC DC, COP -i – atskiros transpor to priemonės i deklar uojamosios elektros energijos sąnaudos pagal B8 priedo 
8 priedėlį. Jeigu taikomas visas 1 tipo bandymas įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, EC DC,COP ,i 
nustatoma pagal 1 priedėlio 5.3.2.1 punktą. Jeigu tikrinant gam ybos atitiktį išbandomas tik 
pirmasis ciklas, EC COP ,i nustatoma pagal 1 priedėlio 5.3.2.2 punktą.
Parametrams Xtests ir s nustatyti paga l 3.1 punktą naudojamos normalizuot os xtests vertės.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/60 2021 11 26  
1B lygis
Vertinant degalų naudojimo efektyvumą normalizuot os vertės apskaičiuojamos taip:
xi¼FEtest – i
FEdeclared – i
čia:
FE test-i – išmatuotas atskiros transpor to priemonės i degalų naudojimo efektyvumas;
FE declared-i – deklar uojamoji atskiros transpor to priemonės degalų naudojimo efektyvumo vertė.
Vertinant elektros energijos sąnaudas EC normalizuotos vertės apskaičiuojamos taip:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
čia:
EC test-i – išmatuotos atskiros transpor to priemonės i elektros energi jos sąnaudos. Jeigu taikomas visas 1 
tipo bandymas įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, EC test-i nustatoma pagal 1 priedėlio 5.3.1.1 
punktą. Jeigu tikrinant gam ybos atitiktį išbandomas tik pirmasis ciklas, EC test-i nustatoma pagal 1 
priedėlio 5.3.1.2 punktą.
EC DC, COP -i – atskiros transpor to priemonės i deklar uojamosios elektros energijos sąnaudos pagal B8 priedo 
8 priedėlį. Jeigu taikomas visas 1 tipo bandymas įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, EC DC,COP ,i 
nustatoma pagal 1 priedėlio 5.3.2.1 punktą. Jeigu tikrinant gam ybos atitiktį išbandomas tik 
pirmasis ciklas, EC COP ,i nustatoma pagal 1 priedėlio 5.3.2.2 punktą.
Pagal 3.1 punktą normalizuotos xi vertės naudojamos parametrams Xtests ir s nustatyti.
3.3. Tinkamumo (netinkamumo) nustatymo kriterijai
3.3.1. Išmetamo CO2 kiekio ir elektros energijos sąnaudų vertinimas
Tik 1A lygis
Dėl kiekvieno bandymo gali būti priimtas vienas iš šių trijų sprendimų, nustačius, kad A koeficient o vertė yra 
1,01:
i) priimamas teigiamas sprendimas dėl šeimos, jeigu Xtests≤A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s;
ii) priimamas neigiamas sprendimas dėl šeimos, jeigu Xtests>AþðtF1,i – t F2Þ•s;
iii) matuojama dar kartą, jeigu:
A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s<Xtests≤AþðtF1,i – t F2Þ•s
čia:
parametrai tP1,i, tP2,i, tF1,i, ir tF2 pateikti A2/3 lentel ėje.
A2/3 lentelė
Imties dydžiui nurodyto teigiamo / neigiamo sprendimo vertė 
PATV. NEP ATV.
Bandymai (i) tP1,i tP2,i tF1,i tF2
3 1,686 0,438 1,686 0,438
4 1,125 0,425 1,177 0,438
5 0,850 0,401 0,953 0,438
6 0,673 0,370 0,823 0,438LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/61  
7 0,544 0,335 0,734 0,438
8 0,443 0,299 0,670 0,438
9 0,361 0,263 0,620 0,438
10 0,292 0,226 0,580 0,438
11 0,232 0,190 0,546 0,438
12 0,178 0,153 0,518 0,438
13 0,129 0,116 0,494 0,438
14 0,083 0,078 0,473 0,438
15 0,040 0,038 0,455 0,438
16 0,000 0,000 0,438 0,438
3.3.2. Degalų naudojimo efektyvumo ir elektros energijos sąnaudų vertinimas
Tik 1B lygis
3.3.2.1. Vertinant FE (deg alų naudojimo efektyvumą, km/l) taikomos šios nuostato s:
a)Jeigu 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10,
i)priimamas teigiamas sprendimas dėl šeimos, jeigu XtestsN Evaluation ≥1,000 ;
ii)matuojama dar kartą, jeigu XtestsN Evaluation <1,000 .
b)Jeigu N = 11,
i)priimamas teigiamas sprendimas dėl šeimos, jeigu gali būti priimti visi šie sprendimai:
a.XtestsN Evaluation ≥1,000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily ≥1,000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi≥1,000 – 3�σ
ii)priimamas neigiamas sprendimas dėl šeimos, jeigu gali būti priimtas vienas iš šių sprendimų:
a.XtestsN Evaluation <1,000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily <1,000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi<1,000 – 3�σ
čia:
N_Evaluation – bendras atitinkamo vertinimo metu išbandytų transpor to priemonių skaičius;
N_CoP family – bendras per metus išbandytų gam ybos atitikties šeimos transpor to priemonių skaičius
(pvz., jeigu pirmojo vertinimo tikslais išbandoma 11 transpor to priemonių, o antrojo vertinimo tikslais – 4 
transpor to priemonės, N_ Evaluation = 4 ir N_CoP family = 15).
Bet kuriuo atveju, jeigu N_CoP family > 10,xi≥1,000 – 3�σ yra tenkinama.
3.3.2.2. Vertinant EC (elektros energijos sąnaudos Wh/ km), taikomos šios nuostatos:
a)Jeigu 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10,
i)priimamas teigiamas sprendimas dėl šeimos, jeigu XtestsN Evaluation ≤1,000 ;
ii)matuojama dar kartą, jeigu XtestsN Evaluation >1,000 ;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/62 2021 11 26  
b)Jeigu N = 11,
i)priimamas teigiamas sprendimas dėl šeimos, jeigu gali būti priimti visi šie sprendimai:
a.XtestsN Evaluation ≤1,000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily ≤1,000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi≤1,000 þ3�σ
ii)priimamas neigiamas sprendimas dėl šeimos, jeigu gali būti priimtas vienas iš šių sprendimų:
a.XtestsN Evaluation >1,000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily >1,000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi>1,000 þ3�σ
čia:
N_Evaluation – bendras atitinkamo vertinimo metu išbandytų transpor to priemonių skaičius;
N_CoP family – bendras per metus išbandytų gam ybos atitikties šeimos transpor to priemonių skaičius
(pvz., jeigu pirmojo vertinimo tikslais išbandoma 11 transpor to priemonių, o antrojo vertinimo tikslais – 4 
transpor to priemonės, N_ Evaluation = 4 ir N_CoP family = 15).
Bet kuriuo atveju, jeigu N_CoP family > 10,xi≤1,000 þ3�σ yra tenkinama.
3.3.2.3. Jeigu per 12 mėnesių paga minamų gam ybos atitikties šeimos transpor to priemonių skaičius viršij a 7 500 , antrojo 
ar vėlesnio vertinimo tikslais žodžius „a. Jeigu 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10“ galima pakeisti žodžiais „a. Jeigu 
N_Evaluation = 3“, o žodžius „b. Jeigu N_Evaluation = 11“ galima pakeisti žodžiais „b. Jeigu N_Evaluation = 4“. 
Antraisiais ar vėlesniais metais atliekant pirmąjį gam ybos atitikties šeimos vertinimą ši nuostata tais metais nėra 
taikoma.
σ nustatoma pagal pirmųjų 10 po gamybos pradžios išbandytų kiekvienos gam ybos atitikties šeimos transpor to 
priemonių bandymų rezultatus. σ nekeičiama, jeigu gam ybos atitikties šeimos σ yra nustatytas net antr iems ar 
vėlesniems metams. Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos instituci jos patvir tinimą, σ galima keisti turint 
pagrįstų įrodymų ir tinkamų duomenų.
3.4. Tik 1A lygis
Dėl šios taisyklės 5.11 punkt e nurodytų transpor to priemonių OBFCM įtaiso tikslumas xi,OBFCM nustatomas 
atliekant kiekvieną atskirą bandymą pagal 5 priedėlio 4.2 punkte pateiktas formules.
Tipo patvir tinimo institucija saugo nustatytų tikslumo verčių, susijusių su kiekviena išbandyta gam ybos atitikties 
šeima, įrašus.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/63  
3 priedėlis 
Įvažinėjimo bandymų procedūra, taik oma siekiant nus tatyti įvažinėjimo veiksnius 
1. BAN DYMŲ PROCEDŪR OS, TAIKOMOS SIEKIANT NUST ATYTI ĮVAŽINĖJIMO VEIK SNIUS, APRAŠYMAS
1.1. Gamint ojas atlieka įvažinėjimo bandymų procedūrą ir negali keisti bandomųjų transpor to priemonių taip, kad tai 
turėtų poveikio kriteriniams išmetamiesiems teršalams, išmetamam CO 2 kiekiui, degalų naudojimo efektyvumui ir 
elektros energijos sąnaudoms. Bandomosios transpor to priemonės aparatinė įranga ir atitinkamas ECU 
kalibrav imas turi atitikti patvir tintą tipą. Prieš pradedant įvažinėjimo bandymų procedūrą, visa svarbi aparatinė 
įranga, daranti poveikį kriteriniams išmetamiesiems teršalams, išmetamam CO2 kiekiui, degalų naudojimo 
efektyvumui ir elektros energijos sąnaudoms, turi būti nenaudota.
1.2. Bandomoji transpor to priemonė sukonfigūr uojama kaip H gamybos atitikties šeimos transpor to priemonė.
Jeigu gam ybos atitikties šeimoje yra daug interpoliaci jos šeimų, bandomoji transpor to priemonė sukonfigūr uojama 
kaip H interpoli acijos šeimos, , kurios tikėtina gamybos apimtis, palyginti su gamybos atitikties šeima, yra 
didžiausia, transpor to priemonė. Gamintojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos patvir tinimą galima pasir inkti 
kitą bandomąją transpor to priemonę.
1.2.1. Tik 1B lygis
Įvažinėjimo veiksnio išplėtimas
Transpor to priemonės gamintojui pate ikus prašymą, įskaitant techninius įrodymus, ir gavus atsakingos institucijos 
pritarimą, galima išplėsti nustatyt o įvažinėjimo veiksnio taikymo sritį, įtraukiant kitas interpoli acijos šeimas.
1.3. Bandomoji transpor to priemonė turi būti nauja transpor to priemonė arba naudota bandomoji transpor to 
priemonė, kurioje vienu metu turi būti įrengiamos bent jau visos šios naujos sudedamosios dalys:
a)vidaus degimo variklis;
b)transmisi jos sudedamosios dalys (bent jau pavarų dėžė, padangos, ašys ir kt., tačiau ne tik tai);
c)stabdžių sudedamosios dalys;
d)Tik 1A lygis EV ĮEEK S;
e)Tik 1A lygis dujų išmetimo sistem a;
ir bet kokios kitos sudedamosios dalys, kurių poveikis kriteriniams išmetamiesiems teršalams, išmetamam CO 2 
kiekiui, degalų naudojimo efektyvumui ir elektros energi jos sąnaudoms yra svarbus.
Naujos transpor to priemonės ar naudoto s transpor to priemonės, kurioje pirmiau nurodytos sudedamosios dalys 
buvo pakeist os, atveju turi būti užregistr uojamas bandomosios transpor to priemonės sistemos odometro nuostatis 
Ds (km).
1.4. Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos patvir tinimą leidžiama atlikti įvažinėjimo procedūrą su daugeliu 
bandomųjų transpor to priemonių. Šiuo atveju nustatant įvažinėjimo veiksnius atsižvelgiama į galio jančius visų 
išbandytų transpor to priemonių bandymų rezultatus.
1.5. Važiuoklės dinamometro nustatymas
1.5.1. Bandomosios transpor to priemonės tikslinė kelio apkrova važiuoklės dinamometre nustatoma remiantis B4 priedo 
7 dalyje išdėstyta procedūra.
Važiuoklės dinamometras atskirai nustatomas prieš kiekvieną bandymą, kol nebus pasiekta įvažinėjimo rida, o 
pasiekus įvažinėjimo ridą ir atliekant bandymus po įvažinėjimo jis nustatomas vieną kartą.
1.5.2. Tik 1B lygis.
Turi būti leidžiama taikyti tą pačią dinamometro nustatymo vertę, kuri buvo gauta atliekant visus tipo patvir tinimo 
bandymus.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/64 2021 11 26  
1.6. Prieš įvažinėjimą bandomoji transpor to priemonė išbandoma taikant B6 ir B8 prieduose aprašytą 1 tipo bandymo 
procedūrą. Bandymas kartojamas tol, kol bus gauti trys galiojantys bandymų rezultatai. Važiavimo trasos indeks ai 
apskaičiuojami pagal B7 priedo 7 dalį ir turi atitikti B6 priedo 2.6.8.3.1.4 punkt e nustatytus kriterijus. Prieš 
kiekvieną bandymą užregistr uojamas sistemos odometro nuostatis Di. Išmatuoti kriteriniai išmetamieji teršalai, 
išmetamas CO 2 kiekis, degalų naudojimo efektyvumas ir elektros energi jos sąnaudos apskaičiuojami atlikus B7 
priedo A7/1 lentelėje nurodytą 4a veiksmą arba B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 4a veiksmą .
Tik 1A lygis
Greitėjimo kontrolės padėties signalas visų bandymų metu užregistr uojamas 10 Hz imties dažniu. Šiuo tikslu 
leidžiama naudoti OBD sistemos greitėjimo kontrolės padėties signalą. Atsakinga institucija gali prašyti gamintojo 
įvertinti šį signalą siekiant užtikr inti, kad bandymo rezultatas būtų teisingas.
1.7. Po pirminių bandymų bandomoji transpor to priemonė įvažinėjama įprastom is važiavimo sąlygomis. OVC-HEV 
paprastai vairuojamos darbinio įkrov os palaikymo režimo sąlygomis. Įvažinėjant pasir inktas vaira vimo būdas, 
bandymo sąlygos ir degalai turi atitikti gamintojo inžiner inį sprendimą. Įvažinėjimo atstumas turi būti mažesnis ar 
toks pat, kaip atstumas, nuvažiuotas transpor to priemonės įvažinėjimo metu atliekant jos interpoli acijos šeimos 
tipo patvir tinimo bandymą, kaip numatyta B6 priedo 2.3.3 punkt e ar B8 priedo 2 dalyje.
1.8. Po įvažinėjimo bandomoji transpor to priemonė išbandoma taikant B6 ir B8 prieduose aprašytą 1 tipo bandymo 
procedūrą. Bandymas kartojamas tol, kol bus gauta tiek galiojančių bandymų rezultatų:
1A lygis trys bandymai;
1B lygis du bandymai.
Važiavimo trasos indeks ai apskaičiuojami pagal B7 priedo 7 dalį ir turi atitikti B6 priedo 2.6.8.3.1.4 punkt e 
nustatytus kriterijus.
Šie bandymai atliekami toje pačioje bandymų kameroje, kuri buvo naudojama atliekant bandymus prieš 
įvažinėjimą, taikant tą patį važiuoklės dinamometro nustatymo metodą. Jeigu tai neįmanoma, gam intojas 
pagr indžia priežastį, kodėl reikia naudoti kitą bandymų kamerą. Sistem os odometro nuostatis Di (km) 
užregistr uojamas prieš kiekvieną bandymą. Remiantis šios taisyklės 8.2.4.1 punktu, atitinkami išmatuoti kriteriniai 
išmetamieji teršalai, išmetamas CO2 kiekis, degalų naudojimo efektyvumas ir elektros energijos sąnaudos 
apskaičiuojami atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 4a veiksmą arba B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 4a 
veiksmą .
1.9. Tik 1A lygis
Siekiant nustatyti išmetamam CO 2 kiekiui taikomą įvažinėjimo veiksnį, pagal toliau nurodomą lygtį apskaičiuojami 
koefic ientai CRI ir Cconst, atliekant tiesinės regresi jos analizę, į kurią įtraukiami keturi prieš įvažinėjimą ir po jo gautų 
visų galio jančių bandymų rezultatų reikšmingi skaitmenys:
MCO 2,i¼ – C RI•lnðD i – D sÞþCconst
čia:
MCO2,i – pamatuota išmetamo CO 2 masė atliekant bandymą i, g/km;
CRI – logaritmi nės regresijos linijos nuolydis;
Cconst – logaritmi nės regresijos linijos pasto vioji vertė.
Išbandant daugelį transpor to priemonių apskaičiuojamas kiekvienos transpor to priemonės CRI ir gautų verčių 
vidurkis. Gamint ojas pateikia atsakingai instituci jai statistinių įrodymų, kad sutaptis yra pakankamai statistiškai 
pagrįsta.
1.9.1. Tik 1A lygis
Remiantis matavimų nuokr ypiu nuo sutapties, nuolydį CRI reikėtų pakoreguoti jį sumažinant, atsižvelgiant į 
standar tinį klaidų nuokr ypį nuo sutapt ies:LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/65  
σfit¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
∑ðM CO2,i –M CO2,i–fit Þ2
N–2s
čia:
MCO2,i-fit – lygties taikymo kiekvienam atstumui Di rezultatas.
Nuolydis CRI koreguojamas atsižvelgiant į sutapties neapibrėžtį:
CRI → CRI – σfit
1.10. Tik 1A lygis
Įvažinėjimo veiksnys RICO2(j), taikomas gam ybos atitikties bandymuose naudojamos transpor to priemonės j 
išmetamam CO2 kiekiui, nustatoma s pagal šią lygtį:
RICO 2ðjÞ¼1 – C RI:lnðD kÞ – lnðD jÞ
MCO2,j� �
čia:
Dk – vidutinis galiojančių bandymų rezultatų po įvažinėjimo atstumas, km;
Dj – gam ybos atitikties bandymuose naudojamos transpor to priemonės sistem os odometro 
nuostatis, km;
MCO2,j – gamybos atitikties bandymuose naudojamos transpor to priemonės išmetamo CO 2 masė, 
g/km.
Jeigu Dj yra mažesnis nei mažiausiasis Di, Dj pakeičiam as mažiausiuoju Di.
1.11. Tik 1A lygis
Siekiant nustatyti visų taikytinų kriterinių išmetamųjų teršalų įvažinėjimo veiksn į, koeficientai CRI,c ir Cconst, c 
apskaičiuojami atliekant tiesinės regresijos analizę, į kurią įtraukiami keturi prieš įvažinėjimą ir po jo gautų visų 
galiojančių bandymų rezultatų reikšmingi skaitmeny s:
MC,i¼CRI,c:ðD i – D sÞþCconst,c
čia:
MC,i – išmatuotoji kriterinių išmetamųjų teršalų kompon ento C masė;
CRI,c – tiesinės regresijos linijos nuolydis, g/km2;
Cconst,c – tiesinės regresijos linijos pasto vioji vertė, g/km.
Gamint ojas pateikia atsakingai instituci jai statistinių įrodymų, kad sutap tis yra pakankamai statistiškai pagrįsta ir 
kad, siekiant išvengti įvažinėjimo efekto pervertinimo, reikėtų atsižvelgti į neapibrėžties skirtumą, susijusį su 
duomenų pokyčiais.
1.12. Tik 1A lygis
Įvažinėjimo veiksnys RI C(j), taikomas gam ybos atitikties bandymuose naudojamos transpor to priemonės j kriterinių 
išmetamųjų teršalų komponentui C, nustatomas pagal šią lygtį:
RICðjÞ¼1þCRI,c:Dk – D j
MC,j��
čia:
Dk – vidutinis galiojančių bandymų rezultatų po įvažinėjimo atstumas, km;
Dj – gam ybos atitikties bandymuose naudojamos transpor to priemonės sistem os odometro 
nuostatis, km;
MC,j – gam ybos atitikties bandymuose naudojamos transpor to priemonės išmetamųjų teršalų 
komponent o C masė, g/km.
Jeigu Dj yra mažesnis nei mažiausiasis Di, Dj pakeičiam as mažiausiuoju Di.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/66 2021 11 26  
1.13. Tik 1A lygis
Elektros energi jos sąnaudų įvažinėjimo veiksnys RIEC(j) nustatomas laikantis šio priedėlio 1.9, 1.9.1 ir 1.10 
punktuose nurodytos procedūros, o CO2 formulėse pakeičiamas EC.
Tik 1B lygis
Degalų naudojimo efektyvumo įvažinėjimo veiksnys RIFE(j) ir elektros energijos sąnaudų įvažinėjimo veiksnys RIEC(j) 
nustatomi laikantis procedūros, nurodyto s šio priedėlio 1.9 (išskyr us 1.9.1 punktą) ir 1.10 punktuose, , o formulėse 
CO2 pake ičiamas atitinkamai FE ir EC.
2. TIK 1B LYGIS
Prieš taikant nustatytą įvažinėjimo veiksnį gamint ojas pateikia atsaking ai institucijai šią informaciją:
a)nustatyt o įvažinėjimo veiksnio, įskaitant su nuolydžio sutaptimi susijusį statistinį reikšmingumą, įrodymus;
b)paaiškinimą dėl patvir tinimo metodo, kurį reikia naudoti po gamybos pradžios, pvz., matuojant iš gamyklos 
atrinktos (-ų) transpor to priemonės (-ių) įvažinėjimo veiksn į ir po to įvertinant, ar įvažinėjimo veiksnys yra 
tinkamas ar ne.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/67  
4 priedėlis 
Gam ybos atitikties patikra atliek ant 4 tipo bandymą 
1. Atliekant eilinį naujų transpor to priemonių bandymą, patvir tinimo turėtojas turi įrodyti atitiktį atrinkdamas 
transpor to priemones, atitinkančias šio priedėlio 2–4 dalių reikalavimus .
1.1. Jeigu transpor to priemonės yra su sandar ia degalų bako sistema, gamintojo prašymu ir susitar us su atsakinga 
institucija gali būti taikomos šio priedėlio 2–4 dalims alternaty vios procedūros.
1.2. Jeigu gam intojas nusprendžia taikyti bet kokią alternatyvią procedūrą, visi atitikties bandymų procedūros duomeny s 
užregistr uojami tipo patvir tinimo dokumentuose.
2. NUOTĖKIO BAN DYMAS
2.1. Išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos angos, pro kurias teršalai patenka į aplinką, turi būti uždar ytos.
2.2. Degalų sistemai taikomas 3,70 ± 0,10 kPa slėgis. Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos patvir tinimą 
gali būti taikomas kitas slėgis, atsižvelgiant į degalų sistemoje naudojamą slėgio verčių inter valą.
2.3. Prieš atjungiant degalų sistem ą nuo slėgio šaltinio, slėgis stabilizuojamas.
2.4. Atjungus degalų sistem ą, slėgis per 5 min. netur i sumažėti daugiau nei 0,50 kPa.
2.5. Gamint ojo prašymu ir susitar us su atsakinga instituci ja nuotėkio funkciją galima pademonstr uoti taikant lygiaver tę 
alternatyvią procedūrą.
3. VENTILIA CIJOS BAND YMAS
3.1. Išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos angos, pro kurias teršalai patenka į aplinką, turi būti uždar ytos.
3.2. Degalų sistemai taikomas 3,70 ± 0,10 kPa slėgis. Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos patvir tinimą 
gali būti taikomas kitas slėgis, atsižvelgiant į degalų sistemoje naudojamą slėgio verčių inter valą.
3.3. Prieš atjungiant degalų sistem ą nuo slėgio šaltinio, slėgis stabilizuojamas.
3.4. Išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų ventiliacijos angos turi vėl atitikti gamybos sąlygas.
3.5. Degalų sistemos slėgis per 1 min. turi sumažėti iki slėgio, kuris yra mažiau nei 2,5 kPa didesnis nei aplink os slėgis.
3.6. Gamint ojo prašymu ir susitar us su atsakinga instituci ja funkcinį ventiliacijos pajėgumą, kai taikytina, galima 
pademonstr uoti taikant lygiaver tę alternatyvią procedūrą.
4. PRAPŪTIMO BAND YMAS
4.1. Prie prapūtimo angos prijungiama 1,0 l srautą per min. galinti registr uoti įranga ir, naudojant perjungiamąjį vožtuvą 
arba kitokiu būdu, pakankamos talpos slėginis indas, kuris neturėtų didesnės įtakos prapūtimo sistemai.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/68 2021 11 26  
4.2. Gamint ojas gali naudoti pasir inktą srautmatį, jeigu tokiam pasir inkimui pritaria atsakinga institucija.
4.3. Transpor to priemonė naudojama taip, kad būtų galima nustatyti prapūtimo operacij ą galinčias riboti visas 
prapūtimo sistemos savybes; visa tai užregistr uojama.
4.4. Varikliui veikiant šio priedėlio 4.3 punkt e nurodyto se ribose, oro srautas nustatomas vienu iš šių būdų:
4.4.1. šio priedėlio 4.1 punkt e nurodytu įjungtu įtaisu; užregistr uojamas atmosfe rinio slėgio sumažėjimas iki lygio, 
rodančio, kad per min. į gara vimo išlakų kontrolės sistemą įtekėjo 1,0 l oro; arba
4.4.2. jeigu naudojamas pakaitinis srauto matavimo įtaisas, turi būti įmanoma užregistr uoti ne mažesnį kaip 1,0 l per min. 
rodmenį;
4.4.3. gamintojo prašymu ir susitar us su atsakinga institucija galima naudoti alternatyvią prapūtimo bandymų procedūrą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/69  
5 priedėlis 
Transpor to priemonėje įrengti degalų ir (arba) elektros energijos sąnaudų steb ėsenos įtaisai 
Taikoma tik 1A lygiui.
1. ĮVADAS
Šiame priedėlyje pate ikiamos apibrėžtys ir reikalavim ai, taikomi transpor to priemonėje įrengtiems degalų ir (arba) 
elektros energijos sąnaudų stebė senos įtaisams.
2. APIBRĖŽT YS
2.1. Vidinės degalų ir (arba) energijos sąnaudų stebėsenos įtaisas (OBFCM įtaisas) – programinės arba aparatinės įrangos 
elementas, registr uojantis ir naudojantis transpor to priemonės, variklio, degalų ir (arba) elektros energi jos 
parametr us, pagal kuriuos nustatoma ir pateikiama bent šio priedėlio 3 dalyje nurodyta informaci ja, ir saug antis 
transpor to priemonės sistemoje per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką sukaup tas vertes.
2.2. Per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką sukaup ta konkreti kiekybinė vertė, nustatyta ir išsaugota laiku t, – 
konkrečių kiekybinių verčių, sukaupt ų nuo transpor to priemonės pagaminimo iki laiko t, suma.
2.3. Variklio degalų debitas – per tam tikrą laiko vienetą į variklį įpurškiamas degalų kiekis. Į šį kiekį neįtraukiami degalai , 
tiesiogiai įpurškiami į taršos kontrolės įtaisą.
2.4. Transpor to priemonės degalų debitas – per tam tikrą laiko vienetą į variklį ir tiesiogiai į taršos kontrolės įtaisą 
įpurškiamas degalų kiekis. Į šį kiekį neįtraukiamos degalus naudojančio šildytuvo degalų sąnaudos.
2.5. Visos degalų sąnaudos (per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką) – apskaičiuoto į variklį įpurkšt o degalų kiekio ir 
apskaičiuot o tiesiogiai į taršos kontrolės įtaisą įpurkšto degalų kiekio suma. Į šį kiekį neįtraukiamos degalus 
naudojančio šildytuvo dega lų sąnaudos.
2.6. Visas nuvažiuotas atstumas (per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką) – visas nuvažiuotas atstumas, nustatytas 
naudojant tą patį duomenų šaltinį, kurį naudoja transpor to priemonės odometras.
2.7. Tinklo energija – kalbant apie OVC-HEV , tai į bater iją tekanti elektros energija, kai transpor to priemonė prijungta prie 
išorinio maitinimo šaltinio ir variklis išjungtas. Neįtraukiami elektros energijos nuost oliai, patir iami tarp išorinio 
maitinimo šaltinio ir bater ijos.
2.8. Įkrovos palaikymo režimas – kalbant apie OVC-HEV , tai transpor to priemonės darbinis režimas, kai ĮEEK S įkro vos 
būsena gali svyr uoti, bet apskr itai transpor to priemonės kontrolės sistema išlaik o esamą įkrov os būseną.
2.9. Įkrovos naudojimo režimas – kalbant apie OVC-HEV , tai transpor to priemonės darbinis režimas, kai esama ĮEEK S 
įkro vos būsenos vertė yra aukšt esnė už tikslinę įkro vos palaikymo režimo įkro vos būsenos vertę ir, nors ši vertė 
gali svyr uoti, transpor to priemonės kontrolės sistema naudoja aukštesnės vertės būsenos įkrovą, kol pasiekia 
tikslinę įkro vos palaikymo režimo įkro vos būsenos vertę.
2.10. Vairuotojo pasir enkamas įkrovos didinimo režimas – kalbant apie OVC-HEV , tai darbinis režimas, kai vairuoto jas yra 
pasir inkęs tokį veikimo režimą, kad padidintų ĮEEK S įkro vos būseną.
3. INFORMA CIJA, KURI TURI BŪTI NUST ATOMA, SAUGOMA IR TEIKIAMA
OBFCM įtaisas turi nustatyti bent toliau nurodytus parametr us ir transpor to priemonėje saugoti per visą jos 
eksploatavimo laiką sukauptas vertes. Parametrai apskaičiuojami ir matuojami remiantis C5 priedo 1 priedėlio 
6.5.3.2 punkt o a papunktyje nurodytais standar tais.
3.1 ir 3.2 punktuose nurodyta informaci ja pate ikiama kaip signalai per nuosekliąją jungtį, kaip nurodyta C5 priedo 
1 priedėlio 6.5.3.2 punkto c papunktyje.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/70 2021 11 26  
3.1. Visų šios taisyklės 5.11 punkte nurodytų transpor to priemonių, išskyr us OVC-HEV , atveju:
a)visos degalų sąnaudos (per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką) (l);
b)visas nuvažiuotas atstumas (per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką) (km);
c)variklio degalų debitas (g per sek.);
d)variklio degalų debitas (l per val.);
e)transpor to priemonės degalų debitas (g per sek.);
f)transpor to priemonės greitis (km per val.).
3.2. OVC-HEV transpor to priemonių atveju:
a)visos degalų sąnaudos (per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką) (l);
b)visos degalų sąnaudos įkro vos naudojimo režimo sąlygomis (per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką) 
(l);
c)visos degalų sąnaudos vairuoto jo pasirenkamo įkro vos didinimo režimo sąlygomis (per visą transpor to 
priemonės eksploatavimo laiką) (l);
d)visas nuvažiuotas atstumas (per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką) (km);
e)visas išjungus variklį įkro vos naudojimo režimo sąlygomis nuvažiuotas atstumas (per visą transpor to priemonės 
eksploatavimo laiką) (l);
f)visas įjungus variklį įkro vos naudojimo režimo sąlygomis nuvažiuotas atstumas (per visą transpor to priemonės 
eksploatavimo laiką) (l);
g)visas vairuoto jo pasirenkamo įkro vos didinimo režimo sąlygomis nuvažiuotas atstumas (per visą transpor to 
priemonės eksploatavimo laiką) (l);
h)variklio degalų debitas (g per sek.);
i)variklio degalų debitas (l per val.);
j)transpor to priemonės degalų debitas (g per sek.);
k)transpor to priemonės greitis (km per val.);
l)visa į bater iją tiekiama tinklo energija (per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką) (kWh).
4. TIKSLU MAS
4.1. Dėl 3 dalyje nurodytos informacijos gamintojas užtikr ina, kad OBFCM įtaisas teiktų tiksliausias vertes, kokias gali 
pate ikti variklio valdymo įtaiso matavim o ir skaičiavi mo sistema.
4.2. Nepaisydamas 4.1 punkto, gamintojas užtikr ina, kad tikslumas būtų didesnis kaip –0,05 ir mažesnis kaip 0,05, 
apskaičiuojant trijų skaičių po kablelio tikslumu pagal šią formulę:
čia:
Fuel_Consumed WLTP (l) – degalų sąnaudos, nustatyt os per pirmąjį bandymą, atliktą paga l B6 priedo 1.2 
punktą, apskaičiuot os pagal B7 priedo 6 dalį, naudojant visą ciklą apimančius 
išmetamųjų teršalų kiekio rezultatus prieš taikant pataisas (B7 priedo A7/1 
lentelėje numatyto 2 veik smo išvesties duomeny s), padaugintos iš faktiškai 
nuvažiuot o atstumo ir padalintos iš 100.
Fuel_Consumed OBFCM (l) – per tą patį bandymą, naudojant parametro „Visos degalų sąnaudos (per visą 
transpor to priemonės eksploatav imo laiką)“ diferencialus, nustatytos degalų 
sąnaudos, kurias pate ikia OBFCM įtaisas.
OVC-HEV taikomas 1 tipo bandymas įkrov os palaikymo režimo sąlygomis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/71  
4.2.1. Jei 4.2 punkt e nustatyti tikslumo reikalavimai neįvykdomi, tikslumas perskaičiuojamas remiantis paskes niais 1 tipo 
bandymais, atliktais pagal B6 priedo 1.2 punktą, naudojant 4.2 punkt e nurodytas formules ir per visus atliktus 
bandymus nustatytas ir susumuotas degalų sąnaudas. Tikslumo reikalavim as laikomas įvykdytu, jei tikslumas yra 
didesnis kaip –0,05 ir mažesnis kaip 0,05.
4.2.2. Jei pagal šį punktą atlikus paske snius bandymus 4.2.1 punkt e nustatyti tikslumo reikalavimai neįvykdomi, siekiant 
nustatyti tikslumą, gali būti atliekami papildomi bandymai, tačiau iš viso turi būti atliekami ne daugiau kaip trys 
transpor to priemonės, kuri bandoma netaikant interpoliaci jos metod o, bandymai (transpor to priemonės H) ir šeši 
transpor to priemonių, kurios bandomos taikant interpoliacijos metodą , bandymai (po tris transpor to priemonių H 
ir L bandymus). Tikslumas perskaičiuojamas remiantis papildomais paske sniais 1 tipo bandymais, naudojant 4.2 
punkt e nurodytas formules ir per visus atliktus bandymus nustatytas ir susumuotas degalų sąnaudas. Šis 
reikalavim as laikomas įvykdytu, jei tikslumas yra didesnis kaip –0,05 ir mažesnis kaip 0,05. Jei bandymai buvo 
atlikti tik siekiant nustatyti OBFCM įtaiso tikslumą, papildomų bandymų rezultatai nenaudojami jokiais kitais 
tikslais.
5. PRIEIGA PRIE OBFCM ĮTAISO TEIKIAMOS INFORMA CIJOS
5.1. OBFCM įtaisas suteikia standar tinę neapr ibotąją prieigą prie 3 dalyje nurodytos informacijos ir atitinka C5 priedo 1 
priedėlio 6.5.3.1 punkt o a papunktyje ir 6.5.3.2 punkto a papunktyje nurodytus standar tus.
5.2. Nukr ypstant nuo 5.1 punkt e nurodytuose standar tuose nustatytų sąlygų, kuriomis gali būti grąžinamos nulinės 
vertės, ir nepaisant 5.3 ir 5.4 punktų, pradėjus eksploatuoti transpor to priemonę pradėjus eksploatuoti, turi būti 
saugomos per visą jos eksploatavimo laiką sukaupt os skaitiklių vertės.
5.3. Per visą transpor to priemonės eksploatavimo laiką sukaupt os skaitiklių vertės gali būti grąžinamos į nulinę padėtį 
tik tose transpor to priemonėse, kuriose naudojamos toki o tipo variklio valdymo įtaiso atmintinės, kurios negali 
saugoti duomenų, kai elektros energijos tiekimas nutrūksta. Tokių transpor to priemonių vertės gali būti vienu metu 
grąžinamos į nulinę padėtį, kai atjungiamas transpor to priemonės akumuliator ius. Tokiu atveju prievolė saugoti per 
visą transpor to priemonės eksploatav imo laiką skaitiklių sukaup tas vertes naujų tipo patvir tinimų atveju taikoma 
vėliausiai nuo 2022 m. sausio 1 d., o naujų transpor to priemonių atveju – nuo 2023 m. sausio 1 d..
5.4. Įvykus gedimui, turinčiam įtakos per visą transpor to priemonės eksploatav imo laiką skaitiklių sukaupt oms vertėms, 
arba pake itus variklio valdymo įtaisą, skaitiklių nulinės vertės gali būti grąžintos vienu metu siekiant užtikr inti, kad 
vertės būtų tiksliai sinch ronizuotos.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/72 2021 11 26  
6 priedėlis 
Transpor to priemonėms, kurių išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo siste mose naudojami 
reagenta i, taik omi reikalavimai 
1. Šiame priedėlyje nustatomi transpor to priemonėms, kurių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas pagrįstas 
reage nto naudojimu papildomo apdorojimo sistemose , taikomi reikalavi mai. Šiame priedėlyje vartojama sąvoka 
„reagen to bake lis“ taip pat apima kitas talpyklas, kuriose laikomas reagentas.
1.1. Reag ento bakelio talpa turi būti tokia, kad pripildžius reagent o bakelį, jo nereikėtų papildyti tol, kol nebus 
nuvažiuotas vidutinis atstumas, kuris nuvažiuojamas sunaudojus 5 pilnus degalų bakus; reage nto bake lį turi būti 
galima lengvai papildyti (pvz., nenaudojant įrankių ir nenuimant transpor to priemonės vidaus apdailos detalių. 
Vidinio atvar to atidar ymas, kad būtų galima pripilti reagent o, nelaik omas vidaus apdailos detalių nuėmimu). Jei 
reage nto negalima lengvai pripilti, kaip aprašyta pirmiau, reage nto bakelio talpa turi būti toki a, kad reagent o 
užte ktų nuvažiuoti vidutinį atstumą, kuris nuvažiuojamas sunaudojus 15 pilnų degalų bakų. Tačiau, jei iš 3.5 
punkt e numatytų galim ybių gamintojas pasirenka įjungti perspėjimo sistemą iki reagent o bakelio ištuštėjimo 
likus ne mažesniam kaip 2 400 km atstumui, taikomi pirmiau nustatyti mažiausios reagent o bakelio talpos 
apribojimai.
1.2. Šiame priedėlyje vidutinis su pilnu degalų baku arba reag ento bakeliu nuvažiuojamas atstumas atitinkamai 
apskaičiuojamas pagal degalų arba reag ento sąnaudas, nustatytas per 1 tipo bandymą.
2. REA GENTO LYGIO RODYTUV AS
2.1. Transpor to priemonės prietaisų skydelyje turi būti specialus rodytuvas, pranešantis vairuotojui, kad reagent o lygis 
yra žemesnis už 3.5 punkt e nustatytas ribines vertes.
3. VAIRUOTOJO PERSPĖJIMO SISTEMA
3.1. Transpor to priemonėje turi būti įrengta perspėjimo sistema, naudojanti regimuosius perspėjimo signalus, kuriais 
vairuoto jui pranešama apie nustatytą netinkamą reage nto doza vimą, pvz., kai išmetama per daug teršalų, kai 
reage nto lygis yra žemas arba reage ntas neatitinka gamintojo nurodyto s kokybės. Perspėjimo sistema gali naudoti 
ir garsinį vairuotojo perspėjimo signalą.
3.2. Kai reagent o beveik nelieka, perspėjimo sistemos signalų dažnumas turi padidėti. Galiausiai vairuoto jui pranešama 
taip, kad šis negalėtų lengvai panaikinti arba ignor uoti signalų. Sistemos turi būti neįmanoma išjungti tol, kol 
nebus pripilta reage nto.
3.3. Perspėjant regimuoju signalu, rodomas pranešimas, kad reagent o lygis yra žemas. Perspėjimo signalas turi būti 
kitoks nei OBD sistemos arba kitos variklio priežiūros sistemos. Perspėjimo signalas turi būti pakankamai aiškus, 
kad vairuotojas suprastų, jog reagent o liko nedaug (pvz., „žemas karbamido tirpalo lygis“, „žemas AdBlue lygis“ 
arba „žemas reage nto lygis“).
3.4. Iš pradžių perspėjimo sistema netur i veikti nuolatiniu režimu, tačiau perspėjimo signalas turi dažnėti ir galiausiai 
tapti nenutrūk stamas, kai reage nto lieka tiek, kad pradeda veikti 8 dalyje nurodyta vairuotojo raginimo imtis 
priemonių sistema. Turi būti rodomas aiškus perspėjimo signalas (pvz., „pripilkite karbamido tirpalo“, „pripilkit e 
AdBlue“ arba „pripilkite reage nto“). Nenutrūk stamus perspėjimo sistemos signalus laikinai gali pertraukti kiti 
perspėjimo signalai, jei jais perduodami svarbūs saugos pranešimai.
3.5. Perspėjimo sistema turi įsijungti iki reagent o bakelio ištuštėjimo likus nuvažiuoti ne mažiau kaip 2 400 km arba 
gamintojo pasir inktu metu, bet ne vėliau kaip tuomet, kai reagent o lygis bake lyje pasiekia vieną iš šių lygių:
a)lygį, kurio, tikėtina, turėtų užtekti nuvažiuoti 150 proc. vidutinio atstumo, kurį transpor to priemonė 
nuvažiuoja su pilnu degalų baku, arba
b)10 proc. reagent o bake lio talpos
(nelygu, kuri sąlyg a įvyks ta pirmiau).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/73  
4. NETINKAMO REA GENTO ATPAŽINIMAS
4.1. Transpor to priemonėje turi būti priemonių, leidžiančių nustatyti, ar transpor to priemonėje yra gamintojo 
deklar uotas ir A1 priede įrašytas charakteri stikas atitinkantis reagentas.
4.2. Jei bakelyj e esantis reagentas neatitinka gam intojo deklar uotų būtinųjų reikalavimų, 3 dalyje nurodyta vairuoto jo 
perspėjimo sistema įsijungia ir rodo pranešimą su atitinkamu perspėjimu (pvz., „nustatytas netinkamas 
karbamido tirpalas“, „nustatytas netinkamas AdBlue“ arba „nustatytas netinkamas reagentas“). Jei po perspėjimo 
sistemos įsijungimo nuvažiav us 50 km reage nto kokybė nesureguliuojama, taikomi 8 dalyje nustatyti vairuoto jo 
raginimo imtis priemonių reikalavimai.
5. REA GENTO SĄNA UDŲ STEBĖJIMAS
5.1. Transpor to priemonėje turi būti priemonių, leidžiančių nustatyti reag ento sąnaudas ir gauti apie jas informaciją, 
naudojant išorines priemones.
5.2. Turi būti sudar yta galim ybė per nuoseklųjį standar tizuot os diagnostinės jungties prievadą gauti vidutinių reage nto 
sąnaudų ir variklio sistem ai būtinų vidutinių reagent o sąnaudų duomenis. Duomenys teikiami apie visą paskutinį 
2 400 km ridos laikotar pį
5.3. Kad būtų galima stebėti reagent o sąnaudas, turi būti stebimi bent šie transpor to priemonės parametrai:
a)reagent o lygis transpor to priemonėje įrengtoje talpykloje ir
b)įtekantis arba įpurškiamas reage nto kiekis, matuojamas kuo arčiau įpurškimo į išmetamųjų teršalų papildomo 
apdorojimo sistemą vietos, kai tai techniškai įmanoma.
5.4. Jeigu variklio sistemai būtinos vidutinės reage nto sąnaudos per 30 minučių transpor to priemonės eksploatavimo 
laikotar pį skiriasi daugiau kaip 50 proc., turi įsijungti pirmiau 3 dalyje nurodyta vairuotojo perspėjimo sistema, 
pate iksianti pranešimą su atitinkamu perspėjimu (pvz., „karbamido tirpalo dozavim o triktis“, „AdBlue dozavimo 
triktis“, „reagen to dozavimo triktis“). Jei po perspėjimo sistem os įsijung imo nuvažiav us 50 km reage nto kokybė 
nesureguliuojama, taikomi 8 dalyje nustatyti vairuoto jo raginimo imtis priemonių reikalavi mai.
5.5. Nutrūkus reage nto dozavi mui, įsijung ia 3 dalyje nurodyta vairuotojo perspėjimo sistema ir pateikia pranešimą su 
atitinkamu perspėjimu. Jeigu reag ento dozavi mą variklio sistema nutraukia dėl to, kad esamomis transpor to 
priemonės eksploatav imo sąlygomis dėl transpor to priemonės išmetamų teršalų normos užtikr inimo reag ento 
dozuoti nereikia, ir jei gamint ojas tipo patvir tinimo institucijai yra aiškiai nurodęs atvejus, kai susidaro tokios 
eksploatavimo sąlygos, įjungti vairuotojo perspėjimo sistem os, kaip nurodyta 3 dalyje, nebūtina. Jei po 
perspėjimo sistemos įsijungimo nuvažiav us 50 km reagent o kokybė nesureguliuojama, taikomi 8 dalyje nustatyti 
vairuoto jo raginimo imtis priemonių reikala vimai.
6. IŠMET AMO NO X KIEKIO STEBĖSENA
6.1. Užuot taikę 4 ir 5 dalyse nurodytus stebėsenos reikala vimus, gamintojai gali naudoti išmetamųjų dujų jutiklius, 
tiesiogiai matuojančius NO x kiekį išmetamuosiuose teršaluose.
6.2. Gamint ojas įrodo, kad transpor to priemonėje naudojant 6.1 punkt e nurodytus arba kitokius jutiklius, 4.2, 5.4 
arba 5.5 punktuose nustatytais atvejais įsijungia 3 dalyje nurodyta vairuotojo perspėjimo sistema, atsiranda 
pranešimas su atitinkamu perspėjimu (pvz., „per didelis išmetamųjų teršalų kiekis – patikr inkit e karbamido 
tirpalą“, „per didelis išmetamųjų teršalų kiekis – patikr inkit e AdBlue“, „per didelis išmetamųjų teršalų kiekis – 
patikr inkit e reag entą“) ir suveikia 8.3 punkt e nurodyta vairuotojo raginimo imtis priemonių sistema.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/74 2021 11 26  
Taikant šį punktą laikoma, kad toki os situacijos susidaro, kai viršijama 6.8.2 punkt o 4 lentelėje nurodyta taikytina 
OBD sistem os NOx ribinė vertė.
Atitikties šiems reikalavimams įrodymo bandymo metu išmetamas azoto oksidų kiekis netur i būti daugiau kaip 
20 proc. didesnis už OBD ribines vertes.
7. INFORMA CIJOS APIE GEDIMUS SAUGOJIMAS
7.1. Kai pateikiama nuoroda į šį punktą, tai reiškia, kad turi būti išsaugomas neištr inamas parametrų identif ikatorius 
(toliau – PID), rodantis raginimo imtis priemonių sistemos aktyva vimo priežastį ir transpor to priemonės ridą, 
nuvažiuotą, kol ji yra aktyvuota. Transpor to priemonėje PID įrašai saugomi ne mažiau kaip 800 dienų arba tol, 
kol transpor to priemonė nuvažiuos 30 000 km. PID duomenis turi būti galima gauti naudojant nuoseklųjį 
standar tizuotos diagnostinės jungties prievadą, pateiki ant įprastą skaitytuv o užklausą pagal C5 priedo 1 priedėlio 
6.5.3.1 punkt o nuostatas. PID duomen ys susiejami su bendra transpor to priemonės eksploatav imo, kai nutik o 
minėtas įvykis, trukme, taikant ne mažesnę kaip 300 dienų arba 10 000 km paklaidą.
7.2. Be to, su techniniais gedimais susijusioms reagent o dozavim o sistemos veikimo triktims (pvz., mechaniniams arba 
elektros sistemos gedimams) taikomi šios taisyklės 6.8 punkt e ir C5 priede nustatyti OBD sistemos reikalavimai.
8. VAIRUOTOJO RAGINIMO IMTIS PRIEMONIŲ SISTEMA
8.1. Transpor to priemonėje įrengiama vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistema, užtikr inanti, kad 
eksploatuojamoje transpor to priemonėje nuolat veiktų išmetamųjų teršalų kontrolės sistema. Raginimo imtis 
priemonių sistema projektuojama taip, jog užtikr intų, kad transpor to priemonė negalėtų veikti, kai reagent o 
bake lis yra tuščias.
8.1.1. Reikala vimas dėl vairuotojo raginimo imtis priemonių sistemos netaik omas transpor to priemonėms, kurios 
suprojektuot os ir pagamintos tam, kad būtų naudojamos gelbėjimo tarnybų, ginkluotųjų pajėgų, civilinės 
gynybos, priešgaisri nės tarnybos ir viešosios tvark os palaikymo pajėgų tikslais. Šiose transpor to priemonėse 
visam laikui deaktyvinti vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistem ą gali tik transpor to priemonės gamintojas.
8.2. Raginimo imtis priemonių sistema aktyvuojama vėliausiai tuomet, kai reagent o lygis bakelyje pasiekia toliau 
nurodomus lygius:
a)jei perspėjimo sistema buvo įjungta iki numato mo reage nto bakelio ištuštėjimo likus ne mažiau kaip 
2 400 km: lygį, kurio, tikėtina, turėtų užtekti vidutiniam atstumui, kurį transpor to priemonė nuvažiuoja pilnu 
degalų baku, nuvažiuoti;
b)jei perspėjimo sistema buvo aktyvuota pasiekus 3.5 punkt o a papunktyje apibūdintą lygį: lygį, kurio, tikėtina, 
turėtų užtekt i nuvažiuoti 75 proc. vidutinio atstumo, kurį transpor to priemonė nuvažiuoja su pilnu degalų 
baku;
c)jei perspėjimo sistema buvo aktyvuota pasiekus 3.5 punkto b papunktyje apibūdintą lygį: 5 proc. reage nto 
bake lio talpos;
d)jei perspėjimo sistema buvo įjungta dar nepasiekus 3.5 punkt o a ir b papunkčiuose apibūdintų lygių, bet likus 
mažiau nei 2 400 km iki reagent o bakelio ištuštėjimo, atsižvelgiant į tai, kuris iš šio punkt o b ar c 
papunkčiuose apibūdintų lygių pasiekiamas anks čiau.
Jei pasinaudojama 6.1 punkt e aprašyta alternatyva, sistema turi būti aktyvuota tuomet, kai atsiranda 4 arba 5 
dalyje apibūdinti nukr ypimai arba pasiekiami 6.2 punkt e apibūdinti NOx lygiai.
Nustačius, kad reagent o bakelis yra tuščias, taip pat 4, 5 arba 6 dalyje nurodytų nukr ypimų atveju, pradedami 
vykdyti 7 dalyje nustatyti informaci jos apie gedimus saugojimo reikalavimai.
8.3. Gamint ojas pasirenka, kokio tipo raginimo imtis priemonių sistemą įrengti. Atitinkami sistemos variantai 
aprašomi 8.3.1, 8.3.2, 8.3.3 ir 8.3.4 punktuose .LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/75  
8.3.1. Taikant variklio pakar totinio užvedimo blokavimo po tam tikro užvedimų skaičiaus būdą, po to, kai aktyvuojama 
raginimo imtis priemonių sistema , turi būti leidžiama užvesti variklį tam tikrą skaičių kartų arba nuvažiuoti tam 
tikrą atstumą. Į šį skaičių neįskaitomi variklio kontrolės sistem os, pvz., autom atinių variklio išjungimo ir 
paleidimo sistem ų, variklio užvedimo atvejai.
8.3.1.1. Jei perspėjimo sistema buvo įjungta iki numato mo reage nto bakelio ištuštėjimo likus ne mažiau kaip 2 400 km 
arba jei atsirado 4 arba 5 punkt e apibūdintų nukr ypimų, arba buvo pasiekti 6.2 punkt e apibūdinti NOx lygiai, kai 
tik transpor to priemonė nuo vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo nuvažiuoja tikėtiną 
vidutinį pilnu degalų baku transpor to priemonės nuvažiuojamą atstumą, neleidžiama vėl užvesti variklio.
8.3.1.2. Jei vairuoto jo raginimo imtis priemonių siste ma buvo įjungta pasiekus 8.2 punkto b papunktyje apibūdintą lygį, 
iškar t po to, kai transpor to priemonė nuo vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistem os aktyva vimo nuvažiuoja 
75 proc. su pilnu degalų baku transpor to priemonės nuvažiuojamo tikėtino vidutinio atstumo, vėl užvesti variklį 
draudžiama.
8.3.1.3. Jei vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistema buvo aktyvuota pasiekus 8.2 punkt o c papunktyje apibūdintą 
lygį, iškar t po to, kai transpor to priemonė nuo vairuotojo raginimo imtis priemonių sistem os aktyva vimo 
nuvažiuoja transpor to priemonės nuvažiuojamą tikėtiną vidutinį atstumą reagent o lygiui bakelyje pasiekus 
5 proc. reage nto bakelio talpos, vėl užvesti variklį draudžiama.
8.3.1.4. Be to, iškar t po to, kai reagent o bakelis ištuštėja, jei tai įvyksta anks čiau nei susidaro 8.3.1.1, 8.3.1.2 arba 8.3.1.3 
punkt e nurodytos situacijos, vėl užvesti variklį draudžiama.
8.3.2. Variklio užvedimo blokav imo papildžius degalų sistema užtikr ina, kad, įpylus degalų ir aktyvavus raginimo imtis 
priemonių siste mą, transpor to priemonės nebebus įmanoma užvesti.
8.3.3. Taikant degalų blokavimo būdą, aktyva vus raginimo imtis priemonių sistem ą, užblokuojama degalų pildymo 
sistema ir nebeleidžiama papildyti transpor to priemonės degalų bako. Blokav imo siste moje turi būti priemonių, 
neleidžiančių atlikti neteisėtų jos pakeitimų.
8.3.4. Šis punktas ir papunkčiai taikomi tik 1A lygiui.
Pagal veikimo savybių ribojimo būdą, įsijung us raginimo imtis priemonių sistem ai, apribojamas transpor to 
priemonės greitis. Greičio ribojimo lygis vairuoto jui turi būti aiškus ir toks, kad gerokai sumažėtų didžiausiasis 
transpor to priemonės greitis. Šis ribojimas pradedamas taikyti pamažu arba užvedus variklį. Prieš pat variklio 
pakar totinio užvedimo blokav imą transpor to priemonės greitis netur i viršyti 50 km/h.
8.3.4.1. Jei perspėjimo sistema buvo įjungta iki numato mo reage nto bakelio ištuštėjimo likus ne mažiau kaip 2 400 km 
arba jei atsirado 4 arba 5 punkt e apibūdintų nukr ypimų, arba buvo pasiekti 6.2 punkt e apibūdinti NOx lygiai, kai 
tik transpor to priemonė nuo vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo nuvažiuoja tikėtiną 
vidutinį pilnu degalų baku transpor to priemonės nuvažiuojamą atstumą, neleidžiama vėl užvesti variklio.
8.3.4.2. Jei vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistema buvo aktyvuota pasiekus 8.2 punkt o b papunktyje apibūdintą 
lygį, iškar t po to, kai transpor to priemonė nuo vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistem os įsijungimo 
nuvažiuoja 75 proc. su pilnu degalų baku transpor to priemonės nuvažiuojamo tikėtino vidutinio atstumo, vėl 
užvesti variklį draudžiama.
8.3.4.3. Jei vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistem a buvo įjungta pasiekus 8.2 punkt o c papunktyje apibūdintą lygį, 
iškar t po to, kai transpor to priemonė nuo vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo nuvažiuoja 
transpor to priemonės nuvažiuojamą tikėtiną vidutinį atstumą reag ento lygiui bakelyje pasiekus 5 proc. reagent o 
bake lio talpos, vėl užvesti variklį draudžiama.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/76 2021 11 26  
8.3.4.4. Be to, iškar t po to, kai reagent o bakelis ištuštėja, jei tai įvyksta anks čiau nei susidaro 8.3.4.1, 8.3.4.2 arba 8.3.4.3 
punkt e nurodytos situacijos, vėl užvesti variklį draudžiama.
8.4. Vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistemai neleidus vėl užvesti variklio, vairuoto jo raginimo imtis priemonių 
sistema turi būti deaktyvinama tik tuomet, kai pašalinami 4, 5 arba 6 dalyje nurodyti nukr ypimai arba jei į 
transpor to priemonę įpilto reagent o kiekis atitinka bent vieną iš šių kriterijų:
a)reagent o kiekio, tikėtina, užteks nuvažiuoti 150 proc. vidutinio atstumo, kurį transpor to priemonė nuvažiuoja 
su pilnu degalų baku, arba
b)reagent o kiekis sudaro ne mažiau kaip 10 proc. reag ento bakelio talpos.
Atlikus remontą ir pašalinus su OBD sistema susijusią triktį, kaip nurodyta 7.2 punkte, raginimo imtis priemonių 
sistema vėl gali būti paleista naudojant OBD sistemos nuoseklųjį prievadą (pvz., naudojant įprastą skaitytuvą), kad 
transpor to priemonę būtų galima užvesti pakar totinai autodiag nostik os tikslais. Nor int patikr inti, ar remontas 
buvo sėkmingas, transpor to priemone galima nuvažiuoti ne daugiau kaip 50 km. Raginimo imtis priemonių 
sistema vėl turi būti visiškai aktyvuojama, jei atlikus šį patikr inimą triktis išlieka.
8.5. 3 dalyje nurodyta vairuoto jo perspėjimo sistema turi pateikti aiškų pranešimą apie:
a)likusį pakar totinių užvedimų skaičių ir (arba) likusį atstumą ir
b)sąlygas , kurias įvykdžius transpor to priemonę vėl bus galima užvesti.
8.6. Patvir tinimo metu tipo patvir tinimo instituci jai pateiki ama išsami rašytinė informacija, apibūdinanti visas 
vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistem os veikimo charakt eristikas.
8.7. Gamint ojas, pateikdam as paraišką suteikti tipo patvir tinimą pagal šią taisyklę, parodo, kaip veikia vairuoto jo 
perspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemos .
9. INFORMA VIMO REIKAL AVIMAI
9.1. Gamint ojas visiems naujų transpor to priemonių savininkams pateiki a aiškią rašytinę informaci ją apie išmetamųjų 
teršalų papildomo apdorojimo sistemą, kurioje naudojami reage ntai. Šitaip informuojama, kad, jei transpor to 
priemonės išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema veikia netinkamai, vairuoto jo perspėjimo sistema 
praneša vairuoto jui apie problemą ir kad, aktyva vus vairuoto jo raginimo imtis priemonių sistemą, galiausiai 
transpor to priemonės nebus galima užvesti.
9.2. Instr ukcijose nurodomi reikalavimai, kaip tinkamai eksploatuoti ir prižiūrėti transpor to priemones, įskaitant ir tai, 
kaip tinkamai naudoti suvar tojamuosius reagentus.
9.3. Instr ukcijose nurodoma, ar transpor to priemonės vairuoto jas turi pripilti suvar tojamųjų reag entų prieš įprastą 
techninę priežiūrą arba po jos. Instr ukcijose nurodoma, kaip transpor to priemonės vairuoto jas turėtų papildyti 
reage nto bakelį. Be to, pateikia ma informaci ja apie galimas tokio tipo transpor to priemonės reagent o sąnaudas ir 
reage nto pripildymo dažnumą.
9.4. Instr ukcijose nurodoma, jog tam, kad transpor to priemonė atitiktų suteikt o atitikties sertifik ato reikalavi mus, 
privaloma naudoti ir pilti reikiamą tinkamų specifi kaci jų reagentą.
9.5. Instr ukcijose nurodoma, kad transpor to priemonės naudojimas be reage nto, reikalingo išmetamųjų teršalų kiekiui 
sumažinti, gali būti laikomas nusikalstama veika.
9.6. Instr ukcijose paaiškinama, kaip veikia vairuotojo perspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistem os. Be to, 
paaiškinamos pasekmės, galinčios kilti, jeigu būtų nepaisoma perspėjimo sistemos ir nepr ipilama reagent o.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/77  
10. PAPILDOMO APDOR OJIMO SISTEMOS VEIKIMO SĄL YGOS
Gamint ojai užtikr ina, kad išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema , kurioje naudojami reage ntai, visada 
atliktų išmetamųjų teršalų kontrolės funkci ją visomis aplink os sąlygomis, ypač esant žemai aplink os temperatūrai. 
Tai apima priemones, neleidžiančias reagentui visiškai užšalti, transpor to priemonei stovint nenaudojamai iki 7 
parų, kai lauk o temperatūra yra 258 K (–15 °C), o reag ento bakelis pripildytas 50 proc. Jei reagentas užšąla, 
gamintojas užtikr ina, kad reage ntas būtų suskystintas ir parengtas naudoti per 20 min. nuo transpor to priemonės 
užvedimo, esant 258 K (–15 °C) temperatūrai, išmatav us ją reagent o bakelyje.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/78 2021 11 26  
PRIED AI. A DALIS 
Į priedų A dalį įtraukti tipo patvir tinimo reikalavimai ir dokumentai yra bendr i pakeitim ų serijai, apimančiai 1A / 1B lygius, 
ir pakeitimų serijai, apimančiai šios taisyklės 2 lygį. Tai reiškia, kad tam tikrų elementų gali nebūti arba juos gali tekti 
pateikti du kartus, kad būtų suteiktas norimo lygio patvir tinimas. Tokiu atveju elementą galima atitinkamai praleisti ar 
pakar toti.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/79  
A1 PRIED AS 
Variklio bei transpor to priemonės charakter istiko s ir su bandymais susijusi informacija 
Turi būti pateiki ami trys toliau nurodomos informacijos egzemp lioriai ir turinys.
Jei yra brėžinių, jie turi būti tinkamo mastelio ir pakankamai detalūs; brėžiniai pateiki ami A4 formatu arba sulanks tyti tuo 
formatu. Jeigu pateiki amos nuotrauk os, jos turi būti pakankamai detalios.
Jeigu sistemos, sudedamosios dalys arba atskir i techniniai mazgai turi elektroninius valdiklius, pateikia ma informaci ja apie 
visų jų eksploatacines savybes.
Prašomas patvir tinimo lygis (L1A, L1B): …
0 BENDR OJI INFORMA CIJA
0.1. Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …
0.2. Tipas: …
0.2.1. Komercinis (-iai) pavadinimas (-ai) (jei yra): …
0.2.3. Šeimos identif ikatoriai (kai taikytina):
0.2.3.1. Interp oliaci jos šeima: …
0.2.3.2. ATCT šeima (-os): …
0.2.3.4. Kelio apkrov os šeima
0.2.3.4.1. VH kelio apkro vos šeima: …
0.2.3.4.2. VL kelio apkrov os šeima: …
0.2.3.4.3. Taikomos kelio apkrov os šeimos, priklausančios interpoliacijos šeimai: …
0.2.3.5. Kelio apkrov os matr icos šeima (-os): …
0.2.3.6. Periodinio rege neravimo šeima (-os): …
0.2.3.7. Garavimo išlakų kiekio bandymo šeima (-os): …
0.2.3.8. OBD sistemos šeima (-os): …
0.2.3.9. Ilgaamžiškumo šeima (-os): …
0.2.3.10. ER sistem os šeima (-os): …
0.2.3.11. Dujomis varomų transpor to priemonių šeima (-os): …
0.2.3.12. Kita (-os) šeima (-os): …
0.4. Transpor to priemonės kategor ijac: …
0.8. Surinkimo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai): …
0.9. Gamint ojo atsto vo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …
1. BENDR OSIOS KONSTR UKCIJOS CHARAK TERISTIK OS
1.1. Tipinės transpor to priemonės / sudedamosios dalies / atskiro techninio mazgo 
nuotrauk os ir (arba) brėžiniai1:
1.3.3. Varančiosios ašys (skaičius, vieta, tarpusav io sujungimas): …
2. MASĖS IR MATMENY S (f) (g) (7)
(kg ir mm; kur taikoma, pateikiamo s nuorodos į brėžinius)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/80 2021 11 26  
2.6. Parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masė (h)
a)didžiausioji ir mažiausioji kiekvieno varianto masė: …
2.6.3. Sukamoji masė: 3 proc. parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masės 
ir 25 kg sumos arba vertė, apskaičiuota vienai ašiai (kg): …
2.8. Didžiausioji techniškai leidžiama pakraut os transpor to priemonės masė, kurią 
nurodo gamintojas (i) (3): …
3. VAROMOSIOS ENER GIJOS KEITIKLIS (k)
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-ių) gam intojas: …
3.1.1. Gamint ojo kodas (pažymėtas ant varomosios energijos keitiklio arba naudojant 
kitas atpažinimo priemones): …
3.2. Vidaus degimo variklis
3.2.1.1. Veikimo principas: kibirkštinio uždegimo / slėginio uždegimo / dvirūšių degalų 
vienalaikis naudojimas (1)
Ciklas: keturių taktų / dviejų taktų / rotacinis (1)
3.2.1.2. Cilindrų skaičius ir išdėstymas: …
3.2.1.2.1. Cilindro skersmuo (1): … mm
3.2.1.2.2. Stūmoklio eiga (1): … mm
3.2.1.2.3. Cilindrų uždegimo seka: …
3.2.1.3. Variklio darbinis tūris (m): … cm3
3.2.1.4. Tūrinis suspaudimo laipsnis (2): …
3.2.1.5. Degimo kameros, stūmoklio galvutės ir, jeigu tai yra kibirkštinio uždegimo variklis, 
stūmoklio žiedų brėžiniai: …
3.2.1.6. Nor malus variklio sūkių skaičius tuščiąja eiga (2): … min-1
3.2.1.6.1. Didelis variklio sūkių skaičius tuščiąja eiga (2): … min-1
3.2.1.8. Vardinė variklio galia (n): … kW esant … min–1 (gamint ojo deklar uota vertė)
3.2.1.9. Gamint ojo nurodytas didžiausiasis leidžiamasis variklio sūkių skaičius: … min-1
3.2.1.10. Didžiausiasis nauding asis sukimo momentas (n): … Nm esant … min-1 (gamint ojo 
deklar uota vertė)
3.2.2. Degalai
3.2.2.1. dyzelinas, benzinas, SND, NG ar biometanas, etanolis (E 85, biodyzelinas ir (arba) 
vandenilis(1)
3.2.2.1.1. RON, be švino: …
3.2.2.4. Transpor to priemonės degalų tipas: vienarūšiai dega lai, dvirūšiai degalai , mišrūs 
degalai (1)
3.2.2.5. Didžiausiasis leidžiamasis biologinių degalų kiekis degaluo se (gamintojo deklar uota 
vertė): … % tūrio
3.2.4. Degalų tiekimas
3.2.4.1. Karbiuratorius (-iai): taip / ne(1)
3.2.4.2. Degalų įpurškimas (tik į slėginio uždegimo arba dvirūšių degalų vienalaikio 
naudojimo variklius): taip / ne(1)
3.2.4.2.1. Sistemos aprašas (bendrosios magistralės degalų sistema, siurblys su purkštuvu, 
paskirstymo siurblys ir t. t.): …LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/81  
3.2.4.2.2. Veikimo principas: tiesioginis įpurškimas / netiesioginis įpurškimas / sūkur inė 
kamera (1)
3.2.4.2.3. Įpurškimo siurblys ir (arba) tiekimo siurblys
3.2.4.2.3.1. Markė (-s): …
3.2.4.2.3.2. Tipas (-ai): …
3.2.4.2.3.3. Didžiausiasis tiekiamų degalų kiekis(1) (2): … mm3 / per vieną taktą ar ciklą, kai sūkių 
skaičius: … min-1 arba pateikiamas parametrų grafikas: ... (Jei reguliuojamas 
įpurškimo stipr umas, nurodomas tipiškas degalų tiekimas ir įpurškimo slėgio 
kitimas pagal variklio sūkių skaičių)
3.2.4.2.4. Variklio greičio ribojimo kontrolė
3.2.4.2.4.2.1. Sūkių skaičius, nuo kurio pradedamas degalų tiekimo nutraukimas esant apkro vai: 
… min-1
3.2.4.2.4.2.2. Didžiausiasis sūkių skaičius be apkrov os: … min-1
3.2.4.2.6. Purkštuvas (-ai)
3.2.4.2.6.1. Markė (-s): …
3.2.4.2.6.2. Tipas (-ai): …
3.2.4.2.8. Pagalbinis paleidimo įtaisas
3.2.4.2.8.1. Markė (-s): …
3.2.4.2.8.2. Tipas (-ai): …
3.2.4.2.8.3. Sistemos aprašymas: …
3.2.4.2.9. Elektroniniu būdu valdomas įpurškimas: taip / ne(1)
3.2.4.2.9.1. Markė (-s): …
3.2.4.2.9.2. Tipas (-ai):
3.2.4.2.9.3. Sistemos aprašas: …
3.2.4.2.9.3.1. Valdymo įtaiso (ECU) markė ir tipas: …
3.2.4.2.9.3.1.1. ECU programinės įrangos versi ja: …
3.2.4.2.9.3.2. Degalų reguliat oriaus markė ir tipas: …
3.2.4.2.9.3.3. Oro srauto jutiklio markė ir tipas: …
3.2.4.2.9.3.4. Degalų skirstytuvo markė ir tipas: …
3.2.4.2.9.3.5. Droselinio reguliat oriaus korpuso markė ir tipas: …
3.2.4.2.9.3.6. Vandens temperatūros jutiklio markė ir tipas arba veikimo principas: …
3.2.4.2.9.3.7. Oro temperatūros jutiklio markė ir tipas arba veikimo principas: …
3.2.4.2.9.3.8. Oro slėgio jutiklio markė ir tipas arba veikimo principas: …
3.2.4.3. Degalų įpurškimas (tik kibirkštinis uždegimas): taip / ne(1)
3.2.4.3.1. Veikimo principas: įsiurbimo kolektorius (vientaškis / daugiataškis / tiesioginis 
įpurškimas(1) / kitoks (nurodyti)): …
3.2.4.3.2. Markė (-s): …
3.2.4.3.3. Tipas (-ai): …
3.2.4.3.4. Sistemos aprašymas (jeigu tai yra ne nuolatinio įpurškimo sistema, pateikia mi 
lygiaver čiai duomeny s): …LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/82 2021 11 26  
3.2.4.3.4.1. Valdymo įtaiso (ECU) markė ir tipas: …
3.2.4.3.4.1.1. ECU programinės įrangos versi ja: …
3.2.4.3.4.3. Oro srauto jutiklio markė ir tipas arba veikimo principas: …
3.2.4.3.4.8. Droselio korpuso markė ir tipas: …
3.2.4.3.4.9. Vandens temperatūros jutiklio markė ir tipas arba veikimo principas: …
3.2.4.3.4.10. Oro temperatūros jutiklio markė ir tipas arba veikimo principas: …
3.2.4.3.4.11. Oro slėgio jutiklio markė ir tipas arba veikimo principas: …
3.2.4.3.5. Purkštuvai
3.2.4.3.5.1. Markė: …
3.2.4.3.5.2. Tipas: …
3.2.4.3.7. Šaltoj o paleidimo sistema
3.2.4.3.7.1. Veikimo principas (-ai): …
3.2.4.3.7.2. Eksploata vimo apribojimai / nustatymai(1) (2): …
3.2.4.4. Tiekimo siurblys
3.2.4.4.1. Slėgis(2): … kPa arba parametrų grafi kas(2): …
3.2.4.4.2. Markė (-s): …
3.2.4.4.3. Tipas (-ai): …
3.2.5. Elektros sistem a
3.2.5.1. Vardinė įtam pa: … V, teigiamas / neigiamas įžeminimas(1)
3.2.5.2. Generatorius
3.2.5.2.1. Tipas: …
3.2.5.2.2. Vardinė atiduodamoji galia: … VA
3.2.6. Uždegimo sistema (tik kibirkštinio uždegimo variklių)
3.2.6.1. Markė (-s): …
3.2.6.2. Tipas (-ai): …
3.2.6.3. Veikimo principas: …
3.2.6.6. Uždegimo žvakės
3.2.6.6.1. Markė: …
3.2.6.6.2. Tipas: …
3.2.6.6.3. Tarpo nustatymas: … mm
3.2.6.7. Uždegimo ritė (-ės)
3.2.6.7.1. Markė: …
3.2.6.7.2. Tipas: …
3.2.7. Aušin imo sistema: skysčiu / oru(1)
3.2.7.1. Variklio temperatūros kontrolės mechaniz mo vardinis nustatymas: …
3.2.7.2. Skystis
3.2.7.2.1. Skysčio rūšis: …LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/83  
3.2.7.2.2. Cirkuliacinis siurblys (-iai): taip / ne (1)
3.2.7.2.3. Savybės: ... arba
3.2.7.2.3.1. Markė (-s): …
3.2.7.2.3.2. Tipas (-ai): …
3.2.7.2.4. Pavarų perdav imo skaičius (-iai): …
3.2.7.2.5. Ventiliator iaus ir jo varomojo mechaniz mo aprašas: …
3.2.7.3. Oras
3.2.7.3.1. Ventiliator ius: taip / ne(1)
3.2.7.3.2. Savybės: ... arba
3.2.7.3.2.1. Markė (-s): …
3.2.7.3.2.2. Tipas (-ai): …
3.2.7.3.3. Pavarų perdav imo skaičius (-iai): …
3.2.8. Įsiurbimo sistema
3.2.8.1. Pripūtimo kompr esor ius: taip / ne(1)
3.2.8.1.1. Markė (-s): …
3.2.8.1.2. Tipas (-ai): …
3.2.8.1.3. Sistemos aprašymas (pvz., didžiausiasis pripūtimo slėgis: …… kPa; išmetamųjų 
dujų slėgio reguliavi mo įtaisas, jeigu naudojamas): …
3.2.8.2. Tarpinis aušintuvas: taip / ne(1)
3.2.8.2.1. Tipas: oras–oras / oras–vanduo(1)
3.2.8.3. Įsiurbimo slėgio sumažėjimas esant vardiniam variklio sūkių skaičiui ir 100 proc. 
apkrovai (tik slėginio uždegimo variklių)
3.2.8.4. Įsiurbimo vamzdžių ir jų pagalbinių reikmenų (slėgio vienodinimo kameros, 
kaitinimo įtaiso, papildomų oro įsiurbimo angų ir kt.) aprašas ir brėžiniai: …
3.2.8.4.1. Įsiurbimo kolekt oriaus aprašas (įskaitant brėžinius ir (arba) nuotraukas): …
3.2.8.4.2. Oro filtras, brėžiniai: ... arba
3.2.8.4.2.1. Markė (-s): …
3.2.8.4.2.2. Tipas (-ai): …
3.2.8.4.3. Įsiurbimo triukšmo slopintuvas, brėžiniai: ... arba
3.2.8.4.3.1. Markė (-s): …
3.2.8.4.3.2. Tipas (-ai): …
3.2.9. Išmetimo sistem a
3.2.9.1. Išmetimo kolektori aus aprašas ir (arba) brėžin ys: …
3.2.9.2. Išmetimo sistem os aprašas ir (arba) brėžin ys: …
3.2.9.3. Didžiausiasis leidžiamasis išmetimo sistemos priešslėgis, esant vardiniam variklio 
sūkių skaičiui ir taikant 100 proc. apkro vą (tik slėginio uždegimo variklių): … kPa
3.2.10. Mažiausiasis įsiurbimo ir išmetimo angų skerspjūvio plotas: …
3.2.11. Vožtuv o uždar ymo ir atidar ymo laiko reguliavimas arba lygia verčiai duomeny sLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/84 2021 11 26  
3.2.11.1. Didžiausiasis vožtuvų pakilimo aukštis, atidar ymo ir uždar ymo kampai arba išsami 
informaci ja apie alternatyvių skirstymo sistemų nustatymą atsižvelgiant į rimties 
taškus. Jeigu tai yra kintamojo takto sistem a, mažiausiasis ir didžiausiasis taktai: …
3.2.11.2. Atskaitiniai ir (arba) nustatymo intervalai(1): …
3.2.12. Oro taršos mažinimo priemonės
3.2.12.1. Karterio dujų perdirbimo įtaisas (aprašas ir brėžiniai): …
3.2.12.2. Taršos kontrolės įtaisai (jei nenurodyta kituose punktuose)
3.2.12.2.1. Katalizinis keitiklis
3.2.12.2.1.1. Katalizinių keitiklių ir sudedamųjų dalių skaičius (toliau pate ikiama informaci ja apie 
kiekvieną atskirą agregatą): …
3.2.12.2.1.2. Katalizinio (-ių) keitiklio (-ių) matmen ys, forma ir tūris: …
3.2.12.2.1.3. Katalizinio poveikio tipas: …
3.2.12.2.1.4. Bendras brangiųjų metalų kiekis: …
3.2.12.2.1.5. Santykinė koncentracij a: …
3.2.12.2.1.6. Filtravimo elementas (struktūra ir medžiaga): …
3.2.12.2.1.7. Korių tankis: …
3.2.12.2.1.8. Katalizinio (-ių) keitiklio (-ių) korpuso tipas: …
3.2.12.2.1.9. Katalizinio (-ių) keitiklio (-ių) padėtis (-ys) (vieta ir santykinis atstumas išmetimo 
vamzdyne): …
3.2.12.2.1.10. Šiluminė apsaug a: taip / ne(1)
3.2.12.2.1.11. Nor malaus veikimo temperatūros inter valas: … °C
3.2.12.2.1.12. Katalizinio keitiklio markė: …
3.2.12.2.1.13. Sudedamosios dalies identif ikacinis numer is: …
3.2.12.2.2. Jutikliai
3.2.12.2.2.1. Deguonies ir (arba) lambda jutiklis (-iai): taip / ne (1)
3.2.12.2.2.1.1. Markė: …
3.2.12.2.2.1.2. Vieta: …
3.2.12.2.2.1.3. Kontrolės inter valas: …
3.2.12.2.2.1.4. Tipas arba veikimo principas: …
3.2.12.2.2.1.5. Sudedamosios dalies identif ikacinis numer is: …
3.2.12.2.2.2. NO x jutiklis: taip / ne(1)
3.2.12.2.2.2.1. Markė: …
3.2.12.2.2.2.2. Tipas: …
3.2.12.2.2.2.3. Vieta
3.2.12.2.2.3. Kietųjų dalelių jutiklis: taip / ne (1)
3.2.12.2.2.3.1. Markė: …
3.2.12.2.2.3.2. Tipas: …
3.2.12.2.2.3.3. Vieta: …
3.2.12.2.3. Oro įpūtimas: taip / ne(1)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/85  
3.2.12.2.3.1. Tipas (oro įpūtimo sistema, oro siurblys ir t. t.): …
3.2.12.2.4. Išmetamųjų dujų recirkuliacija (IDR): taip / ne (1)
3.2.12.2.4.1. Charakt eristik os (markė, tipas, srautas, aukštas slėgis / žemas slėgis / bendras slėgis ir 
kt.): …
3.2.12.2.4.2. Aušin imo vandeniu sistema (nurodoma atskirai kiekvienos IDR sistemos atveju, 
pvz., mažo slėgio, aukšt o slėgio ar bendro slėgio): taip / ne(1)
3.2.12.2.5. Garavimo išlakų kontrolės sistema (tik benzino ir etanolio variklių): taip / ne (1)
3.2.12.2.5.1. Išsamus įtaisų aprašymas: …
3.2.12.2.5.2. Garavimo išlakų kontrolės sistemos brėžinys: …
3.2.12.2.5.3. Ang lių filtro brėžin ys: …
3.2.12.2.5.4. Sausos anglies masė: … g
3.2.12.2.5.5. Schem inis degalų bako brėžin ys (tik benzino ir etanolio variklių): …
3.2.12.2.5.5.1. Degalų bako sistemos talpa, medžiaga ir konstr ukci ja: …
3.2.12.2.5.5.2. Degalų garams skirtos žarnelės medžiagos, degalų tiekimo linijos medžiagos ir 
degalų sistemos sujungimo būdo aprašymas: …
3.2.12.2.5.5.3. Sandar i degalų bako sistema: taip / ne
3.2.12.2.5.5.4. Degalų bako apsauginio vožtuvo regulia vimas (oro įleidimas ir išleidimas): …
3.2.12.2.5.5.5. Prapūtimo kontrolės sistemos aprašymas: …
3.2.12.2.5.6. Šiluminės apsaugos tarp bako ir išmetimo sistemos aprašymas ir sche minis 
brėžin ys: …
3.2.12.2.5.7. Pralaidumo faktorius: …
3.2.12.2.6. Kietųjų dalelių gaudyklė (KDG): taip / ne(1)
3.2.12.2.6.1. Kietųjų dalelių gaudyklė s matmenys, forma ir talpa: …
3.2.12.2.6.2. Kietųjų dalelių gaudyklė s konstr ukcija: …
3.2.12.2.6.3. Padėtis (santykinis atstumas išmetimo vamzdyne): …
3.2.12.2.6.4. Kietųjų dalelių gaudyklė s markė: …
3.2.12.2.6.5. Sudedamosios dalies identif ikacinis numer is: …
3.2.12.2.7. Vidinė diagnostik os (OBD) sistema: taip / ne(1)
3.2.12.2.7.1. MI sistemos aprašymas ir (arba) brėžin ys: …
3.2.12.2.7.2. Visų OBD sistemos stebimų sudedamųjų dalių sąrašas ir paskir tis: …
3.2.12.2.7.3. Aprašymas (pagr indinių veikimo principų):
3.2.12.2.7.3.1. Kibirkštinio uždegimo varikliai
3.2.12.2.7.3.1.1. Katalizat oriaus kontrolė: …
3.2.12.2.7.3.1.2. Uždegimo pertrūkių nustatymas: …
3.2.12.2.7.3.1.3. Deguonies jutiklio stebėsena: …
3.2.12.2.7.3.1.4. Kitos OBD sistema stebimos sudedamosios dalys: …
3.2.12.2.7.3.2. Slėginio uždegimo varikliai: …LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/86 2021 11 26  
3.2.12.2.7.3.2.1. Katalizat oriaus kontrolė: …
3.2.12.2.7.3.2.2. Kietųjų dalelių gaudyklė s steb ėsena: …
3.2.12.2.7.3.2.3. Degalų pildymo elektroninės sistemos stebėsena: …
3.2.12.2.7.3.2.5. Kitos OBD sistemos stebimos sudedamosios dalys: …
3.2.12.2.7.4. MI įjungimo kriterijai (nustatytas važiavim o ciklų skaičius arba statistinis metod as): 
…
3.2.12.2.7.5. OBD sistemos naudojamų išvesties kodų ir formatų sąrašas (pateikiant kiekvieno 
paaiškinimą): …
3.2.12.2.7.6. Toliau nurodomą papildomą informaciją transpor to priemonės gamintojas pate ikia 
tam, kad būtų galima gaminti OBD sistema i tinkamas pakaitines arba atsargines 
dalis, diagnostik os įrankius ir bandymų įrangą.
3.2.12.2.7.6.1. Per transpor to priemonės pradinį tipo patvir tinimą taikytų kondicionav imo iki 
bandymo ciklų ar alternaty vių kondicionavimo iki bandymo metodų tipo ir 
skaičiaus aprašymas ir jų naudojimo priežastys.
3.2.12.2.7.6.2. OBD sistemos parodomojo ciklo, kuris buvo taikomas atliekant transpor to 
priemonės pradinį patvir tinimą, atsižvelgiant į OBD sistemos stebimą sudedamąją 
dalį, tipo aprašas
3.2.12.2.7.6.3. Išsamus dokumentas, kuriame apibūdinamos visos sudedamosios dalys, iš kurių 
gaunami signalai, ir trikčių nustatymo strateg ija bei MI įjungimas (pvz., nustatytas 
važiavim ų skaičius arba statistinis metodas), įskaitant kiekvienos OBD sistemos 
stebimos sudedamosios dalies svarbių antr inių registr uojamų parametrų sąrašą. 
Visų OBD sistemos išvesties kodų ir naudotų formatų (su visų jų paaiškinimais), 
susijusių su atskiromis su išmetimu susijusiosiomis sudedamosiomis galios pava ros 
dalimis ir atskiromis su išmetimu nesusijusi omis sudedamosiomis dalimis, jeigu 
sudedamosios dalies kontrolė naudojama VTI įjungimo nustatymo tikslais, sąrašas, 
įskaitant visų pirma išsamų $05 techninės priežiūros bandymo ID $21 FF bei $06 
techninės priežiūros duomenų paaiškinimą.
Jei tai tokio tipo transpor to priemonė, kurioje naudojamos ryšio jungtys pagal 
standar tą ISO 15765–4 „Kelių transpor to priemonės, diagnostika valdiklio zonos 
tinkle (CA N). 4 dalis. Su išmetamaisiais teršalais susijusių sistemų reikalavimai“, 
reikia išsamiai paaiškinti $06 techninės priežiūros bandymo ID $00 FF duomenis 
apie kiekvieną palaik omą OBD stebė senos prietaiso ID.
3.2.12.2.7.6.4. Pirmiau nustatyti duomeny s gali būti apibrėžti užpildant lentelę, kaip aprašyta 
toliau.
3.2.12.2.7.6.4.1. Lengvieji krovininia i autom obiliai
Sudeda -
moji dalisTrikties 
kodasSteb ėse-
nos 
strateg ijaTrikties nustatymo kriterijai MI 
įjungimo 
kriterijaiAntr iniai 
parametraiKondicio -
navi mas 
iki 
bandymoParodo -
masis 
bandymas
Kataliza -
toriusP0420 1 ir 2 
deguo -
nies 
jutiklių 
signalai1 ir 2 jutiklių signalų 
skirtumas3 ciklas Variklio 
sūkių 
skaičius ir 
apkrova,  
O/D 
režimas, 
katalizator -
iaus 
tempera -
tūraDu I tipo 
ciklai1 tipas
3.2.12.2.8. Kita sistema: …LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/87  
3.2.12.2.8.2. Vairuotojo raginimo imtis priemonių sistema
3.2.12.2.8.2.3. Raginimo imtis priemonių sistemos tipas: nėra variklio pakar totinio užvedimo 
blokav imo po tam tikro užvedimų skaičiaus / variklio užvedimo blokavimo 
papildžius degalų / degalų blokav imo / veikimo apribojimo
3.2.12.2.8.2.4. Raginimo imtis priemonių sistemos aprašas
3.2.12.2.8.2.5. Vidutinio atstumo, kurį transpor to priemonė nuvažiuoja su pilnu degalų baku, 
ekvivalentas: … km
3.2.12.2.10. Periodiškai rege neruojama sistema: (pateikti toliau nurodytą informaciją apie 
kiekvieną atskirą agregatą)
3.2.12.2.10.1. Regeneravimo metodo arba sistemos aprašymas ir (arba) brėžinys: …
3.2.12.2.10.2. 1 tipo veikimo ciklų arba lygia verčių variklio bandymų stendo ciklų skaičius tarp 
dviejų ciklų, kai atsinaujinimo fazės vyksta pagal sąlygas , lygia vertes 1 tipo 
bandymo sąlygoms (D atstumas): …
3.2.12.2.10.2.1. Taikomas 1 tipo ciklas: …
3.2.12.2.10.2.2. Regeneravimui reikalingų pilnų taikomų bandymų ciklų skaičius (D atstumas)
3.2.12.2.10.3. Ciklų skaičiaus tarp dviejų ciklų, kai įvyksta regener avimo etapai, nustatymo 
metod ika: …
3.2.12.2.10.4. Regeneravimui reikalingos apkro vos lygio nustatymo parametrai (t. y. temperatūra, 
slėgis ir kt.): …
3.2.12.2.10.5. Sistemai pakrauti naudoto metodo aprašymas: …
3.2.12.2.11. Katalizinio keitiklio sistemos, naudojančios sunaudojamus reag entus (toliau pate ikti 
informaci ją apie kiekvieną atskirą agregatą): yra / nėra(1)
3.2.12.2.11.1. Reikiamo reagent o tipas ir jo koncentracij a: …
3.2.12.2.11.2. Įprastinis reagent o veikimo temperatūros inter valas: …
3.2.12.2.11.3. Tarptauti nis standar tas: …
3.2.12.2.11.4. Reag ento papildymo dažnumas: nuolat / atliekant techninę priežiūrą (jei taikoma):
3.2.12.2.11.5. Reag ento lygio indikator ius: (aprašas ir vieta)
3.2.12.2.11.6. Reag ento talpykla
3.2.12.2.11.6.1. Talpa: …
3.2.12.2.11.6.2. Šildymo sistema: taip / ne
3.2.12.2.11.6.2.1. Aprašas arba brėžin ys
3.2.12.2.11.7. Reag ento valdymo įtaisas: taip / ne(1)
3.2.12.2.11.7.1. Markė: …
3.2.12.2.11.7.2. Tipas: …
3.2.12.2.11.8. Reag ento purkštuvas (markė, tipas ir vieta): …
3.2.12.2.11.9. Reag ento kokybės jutiklis (markė, tipas ir vieta): …
3.2.12.2.12. Vandens įpurškimas: taip / ne(1)
3.2.14. Išsamūs duomenys apie bet kokius įtaisus, skirtus degalams taup yti (jeigu 
nenurodyta kituose punktuose)::.…
3.2.15. SND tiekimo sistema : taip / ne (1)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/88 2021 11 26  
3.2.15.1. Patvir tinimo numer is (JT taisyklės Nr. 67 patvir tinimo numer is):
3.2.15.2. SND tiekimo sistema i skirtas elektroninis variklio valdymo įtaisas
3.2.15.2.1. Markė (-s): …
3.2.15.2.2. Tipas (-ai): …
3.2.15.2.3. Išmetamųjų teršalų kiekio reguliavimo galim ybės: …
3.2.15.3. Kiti dokumentai
3.2.15.3.1. Katalizat oriaus apsaugos priemonių, taikomų pereinant nuo benzino prie SND ar 
atvirkščiai, aprašas: …
3.2.15.3.2. Sistemos schema (elektros jungtys, vakuuminių jungčių papildomos žarnos ir kt.): 
…
3.2.15.3.3. Ženklo brėžin ys: …
3.2.16. GD tiekimo sistem a: taip / ne(1)
3.2.16.1. Patvir tinimo numer is (JT taisyklės Nr. 110 patvir tinimo numer is):
3.2.16.2. GD tiekimo sistem ai skirtas elektroninis variklio valdymo įtaisas
3.2.16.2.1. Markė (-s): …
3.2.16.2.2. Tipas (-ai): …
3.2.16.2.3. Išmetamųjų teršalų kiekio reguliavimo galim ybės: …
3.2.16.3. Kiti dokumentai
3.2.16.3.1. Katalizat oriaus apsaugos priemonių, taikomų pereinant nuo benzino prie GD ar 
atvirkščiai, aprašas: …
3.2.16.3.2. Sistemos schema (elektros jungtys, vakuuminių jungčių papildomos žarnos ir kt.): 
…
3.2.16.3.3. Ženklo brėžin ys: …
3.2.18. Vandenilio tiekimo sistem a: taip / ne(1)
3.2.18.1. Tipo patvir tinimo numer is pagal JT taisyklę Nr. 134 (jei taikytina): ………...
3.2.18.2. Vandenilio tiekimo sistem ai skirtas elektroninis variklio valdymo įtaisas
3.2.18.2.1. Markė (-s): …
3.2.18.2.2. Tipas (-ai): …
3.2.18.2.3. Išmetamųjų teršalų kiekio reguliavimo galim ybės: …
3.2.18.3. Kiti dokumentai
3.2.18.3.1. Katalizat oriaus apsaugos priemonių, taikomų pereinant nuo benzino prie 
vandenilio ar atvirkščiai, aprašas: …
3.2.18.3.2. Sistemos schema (elektros jungtys, vakuuminių jungčių papildomos žarnos ir kt.): 
…
3.2.18.3.3. Ženklo brėžin ys: …
3.2.19.4. Kiti dokumentai
3.2.19.4.2. Sistemos schema (elektros jungtys, vakuuminių jungčių papildomos žarnos ir kt.): 
…
3.2.19.4.3. Ženklo brėžin ys: …
3.2.20. Duomenys apie šilumos kaupimąLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/89  
3.2.20.1. Aktyvus šilumos kaupimo įtaisas: taip / ne (1)
3.2.20.1.1. Entalpij a: … (J)
3.2.20.2. Izoliacinės medžiagos: taip / ne(1)
3.2.20.2.1. Izoliacinė medžiaga: … (x)
3.2.20.2.2. Izoliacijos tūris: … (l) (x)
3.2.20.2.3. Izoliacijos masė: … (kg) (x)
3.2.20.2.4. Izoliacijos vieta: … (x)
3.2.20.2.5. Blogiausio atvejo principu grindžiamas transpor to priemonės aušinimas: taip / ne (1
3.2.20.2.5.1. (ne blogiausio atvejo principas) Mažiausioji stabilizavi mo trukmė, tsoak_A TCT (val.): 
... x)
3.2.20.2.5.2. (ne blogiausio atvejo principas) Variklio temperatūros matavimo vieta: … (x)
3.2.20.2.6. ATCT šeimai priklausančios vienos interpoli acijos šeimos metodas: taip / ne(1)
3.2.20.2.7. Blogiausio atvejo metod as, susijęs su izoliaci ja: taip / ne(1)
3.2.20.2.7.1. Išmatuotos etaloninės ATCT transpor to priemonės aprašymas atsižvelgiant į 
izoliaciją: …
3.3. Elektr inės galios pavara (tik PEV)
3.3.1. Bendras elektr inės galio s pavaros aprašas
3.3.1.1. Markė: ...............................................................................
3.3.1.2. Tipas: ................................................................................
3.3.1.3. 1 naudojimo būdas: vienas variklis / keli varikliai (skaičius): ........................
3.3.1.4. Pavarų dėžės konfigūracija: lygiagreti / nuosekli / kitokia (patiksli nti): ..............
3.3.1.5. Bandymo įtam pa: ................................................................ V
3.3.1.6. Vardinis variklio sūkių skaičius: .............................................. min–1
3.3.1.7. Didžiausiasis variklio sūkių skaičius: ........min–1 arba standar tiškai: reduktoriaus 
išeinamojo veleno sūkių skaičius / pavarų dėžės sūkių skaičius (nurodyti 
pavarą): ....................................................................... min–1
3.3.1.9. Didžiausioji galia: .............................................................. kW
3.3.1.10. Didžiausioji 30 min. galia: ..................................................... kW
3.3.1.11. Lankstus inter valas (kur P > 90 proc. didžiausiosios galios):
sūkių skaičius inter valo pradžioje: ........................................... min–1
sukimosi dažnis inter valo pabaigoje: ......................................... min–1
3.3.2. Trauk os ĮEEK S
3.3.2.1. ĮEEK S prekybinis pavadinimas ir prekių ženklas: ....................................
3.3.2.2. Elektroch eminės poros rūšis: ........................................................
3.3.2.3. Vardinė įtam pa: .................................................................. V
3.3.2.4. ĮEEK S didžiausioji 30 min. galia (nuolatinės galio s iškrov a): ................... kW
3.3.2.5. ĮEEK S charakteristika išsikraunant 2 val. (nuolatinė galia arba nuolatinė srovė): (1)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/90 2021 11 26  
3.3.2.5.1. ĮEEK S energi ja: ................................................................ kWh
3.3.2.5.2. ĮEEK S pajėgumas: .................................................... Ah per 2 val.
3.3.2.5.3. Kritinė iškrov os įtam pos vertė: ................................................... V
3.3.2.6. Iškrov os pabaigos, kai transpor to priemonė priverstinai sustoja, nuoroda: (1) .......
3.3.2.7. ĮEEK S masė: ..................................................................... kg
3.3.2.8. Bater ijos elementų skaičius: .........................................................
3.3.2.9. ĮEEK S padėtis: .......................................................................
3.3.3. Elektros variklis
3.3.3.1. Veikimo principas:
3.3.3.1.1. nuolatinė srovė / kintamoji srovė (1) / fazių skaičius: ................................
3.3.3.1.2. nepr iklausomas sužadinimas / nuoseklus / mišr us (1)
3.3.3.1.3. sinchr oninis / asinchronini s (1)
3.3.3.1.4. rotori us su ritėmis / su nuolatiniais magnetais /su korpusu (1)
3.3.3.1.5. variklio polių skaičius: ..............................................................
3.3.3.2. Inercinė masė: .......................................................................
3.3.4. Galios valdiklis
3.3.4.1. Markė: ...............................................................................
3.3.4.2. Tipas: ................................................................................
3.3.4.3. Valdymo principas: vektorinis / atvirasis / uždarasis / kitas (nurodyti): (1) ...........
3.3.4.4. Varikliui tiekiamas didžiausiasis veiksmin gasis srovės stipr is: (2) ................. A 
per ...................................................................... sekundžių
3.3.4.5. Naudojamų įtampų sritis: nuo ...................... V iki ...................... V
3.3.5. Aušin imo sistema:
Variklio: skysčiu / oru (1)
Valdiklio: skysčiu / oru (1)
3.3.5.1. Aušin imo skysčiu įrangos charakteri stikos:
3.3.5.1.1. Skysčio rūšis .................................... cirkuliaciniai siurbliai: taip / ne (1)
3.3.5.1.2. Siurblio apibūdinimas arba markė (-ės) ir tipas (-ai): ................................
3.3.5.1.3. Termostatas: nustatymas: ...........................................................
3.3.5.1.4. Radiatori us: brėžin ys (-iai) arba markė (-ės) ir tipas (-ai): ............................
3.3.5.1.5. Apsauginis vožtuvas: slėgio nustatymas: ............................................
3.3.5.1.6. Ventiliator ius: apibūdinimas arba markė (-ės) ir tipas (-ai): ..........................
3.3.5.1.7. Ventiliator iaus kanalas: ..............................................................
3.3.5.2. Aušin imo oru įrangos apibūdinimas
3.3.5.2.1. Pūstuvas: apibūdinimas arba markė (-ės) ir tipas (-ai): ...............................
3.3.5.2.2. Standar tinis ortakis: .................................................................
3.3.5.2.3. Temp eratūros regulia vimo sistem a: yra / nėra (1)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/91  
3.3.5.2.4. Trumpas aprašas: ....................................................................
3.3.5.2.5. Oro filtras: ........................ markė (-ės): ......................... tipas (-ai):
3.3.5.3. Gamint ojo leidžiama temperatūra (mak s.)
3.3.5.3.1. Elektros variklio išėjimo vietoje: .................................................°C
3.3.5.3.2. valdiklio intakas: .................................................................°C
3.3.5.3.3. variklio atskaitos taške (-uose): ...................................................°C
3.3.5.3.4. valdiklio atskaitos taške (-uose): ..................................................°C
3.3.6. Izoliavimo kategor ija: ...............................................................
3.3.7. Tarptauti nės apsaugos (IP) kodas: ...................................................
3.3.8. Tepimo sistemos veikimo principas: (1)
Guoliai: frikciniai / rutuliniai
Tepalas: riebalai / alyva
Sandar umas: taip / ne
Cirkuliacija: yra / nėra
3.3.9. Įkroviklis
3.3.9.1. Įkroviklis : transpor to priemonėje / išorėje (1)
jeigu tai išorinis įrenginys, nurodyti įkroviklį (prekių ženklas, modelis): ............
3.3.9.2. Įprastos įkrovimo eigos aprašas:
3.3.9.3. Tiekiamos srovės specif ikacij a:
3.3.9.3.1. Maitinimo šaltinio tipas: vienfazis / trifazi s (1)
3.3.9.3.2. Įtampa: ..............................................................................
3.3.9.4. Tarp iškrov os pabaigos ir įkrov os pradžios rekomenduojamas poilsio 
laikotar pis: ..........................................................................
3.3.9.5. Teorinė visos įkrov os trukmė: .......................................................
3.4. Varomosios energijos keitiklių deriniai
3.4.1. Hibr idinė elektr inė transpor to priemonė: taip / ne(1)
3.4.2. Hibr idinės elektr inė transpor to priemonės kategorija: įkraunama ne transpor to 
priemonėje / įkraunama transpor to priemonėje: (1)
3.4.3. Veikimo režimo perjungiklis: yra / nėra(1)
3.4.3.1. Pasirenkami režimai
3.4.3.1.1. Grynoji elektr inė: taip / ne(1)
3.4.3.1.2. Tik degalai: taip / ne(1)
3.4.3.1.3. Hibr idiniai režimai: taip / ne(1)
(jei taip, trumpas aprašymas): …
3.4.4. Energij os kaupimo įtaiso aprašymas: (ĮEEK S, kondensato rius, smagratis / 
generatori us)
3.4.4.1. Markė (-s): …
3.4.4.2. Tipas (-ai): …
3.4.4.3. Identif ikacinis numer is: …
3.4.4.4. Elektroch eminės poros rūšis: …LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/92 2021 11 26  
3.4.4.5. Energ etika: … (ĮEEK S: įtam pa ir galia Ah per 2 val.; jei kondensato rius: J, …)
3.4.4.6. Įkroviklis : transpor to priemonėje / išorėje / nėra(1)
3.4.5. Elektros mašina (atskirai aprašomas kiekvienas elektros mašinos tipas)
3.4.5.1. Markė: …
3.4.5.2. Tipas: …
3.4.5.3. Pagrindinė paskir tis: trauk os variklis / generat orius(1)
3.4.5.3.1. Jei naudojamas kaip trauk os variklis: vienas / keli varikliai (skaičius)(1): …
3.4.5.4. Didžiausioji galia: … kW
3.4.5.5. Veikimo principas
3.4.5.5.5.1. Nuolatinė srovė / kintamoji srovė / fazių skaičius: …
3.4.5.5.2. Atskiras sužadinimas / nuoseklus / mišr us(1)
3.4.5.5.3. Sinchr oninis / asinchr oninis(1)
3.4.6. Kontrolės įtaisas
3.4.6.1. Markė (-s): …
3.4.6.2. Tipas (-ai): …
3.4.6.3. Identif ikacinis numer is: …
3.4.7. Galios valdiklis
3.4.7.1. Markė: …
3.4.7.2. Tipas: …
3.4.7.3. Identif ikacinis numer is: …
3.4.9. Gamint ojo rekomendaci ja dėl kondicionav imo iki bandymo: …
3.4.10. FCH V: taip / ne(1)
3.4.10.1. Kuro element o tipas
3.4.10.1.2. Markė: …
3.4.10.1.3. Tipas: …
3.4.10.1.4. Vardinė įtam pa (V): …
3.4.10.1.5. Aušin imo tipas: oru / skysčiu(1)
3.4.10.2. Sistemos aprašymas (kuro elemento veikimo principas, brėžin ys ir kt.): …
3.5. Gamint ojo deklar uoto s vertės, naudojamos nustatant išmetamą CO2 kiekį / degalų 
sąnaudas / elektros energijos sąnaudas / elektr inę ridą
3.5.7. Gamint ojo deklar uoto s vertės
3.5.7.1. Bandomosios transpor to priemonės parametraiLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/93  
Transpor to 
priemonėMažai 
CO2 
išmetanti 
trans ­
porto 
priemonė 
(VL)
jei yraDaug 
CO2 
išmetanti 
trans ­
porto 
priemonė
(VH)VM
jei yraTipinė 
trans -
porto 
priemonė 
(tik kelio 
apkrov os 
matr icos 
šeima*)Numaty -
tosios 
vertės
Transpor to 
priemonės 
kėbulo tipas-
Taikytas kelio 
apkrov os 
metod as 
(matavima s 
arba 
apskaičiavi -
mas, 
atsižvelgiant į 
kelio apkrov os 
šeimą)- -
Kelio apkrov os informacija:
Padangų markė 
ir tipas,
jei taikomas 
matavim as-
Padangų 
matmenys 
(priekinių / 
galinių) ,
jei taikomas 
matavim as-
Padangų 
riedėjimo varža 
(priekinių / 
galinių) (kg/t)
Padangų slėgis 
(priekinių / 
galinių) (kPa),
jei taikomas 
matavim as
Transpor to 
priemonės L 
delta 
koeficientas CD 
× A, palyginti 
su transpor to 
priemone H 
(IP_H minus 
IP_L)- - -LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/94 2021 11 26  
Delta CD × A, 
palyginti su 
kelio apkrov os 
šeimai 
priklausančia 
transpor to 
priemone L  
(IP_H/L minus 
RL_L), jei 
apskaičiuo -
jama pagal 
kelio apkrov os 
šeimą- -
Transpor to 
priemonės 
bandomoji 
masė (kg)
Kelio apkrov os koeficientai
f0 (N)
f1 (N/(km/h))
f2 (N/(km/h)2)
Priekinės dalies 
plotas, m2 
(0,000 m2)- - -
Ciklo energi jos 
poreikis (J)
* Bandoma tipinė kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonė
3.5.7.1.1. Degalai , naudoti per 1 tipo bandymą ir pasir inkti siekiant išmatuoti naudingąją galią 
paga l JT taisyklę Nr. 85 (taik oma tik SND ir GD varomoms transpor to 
priemonėms): …
3.5.7.2. Bendra išmetamo CO2 masė
3.5.7.2.1. Tik vidaus degimo varikliu varomų ir NOVC-HEV transpor to priemonių išmetamo 
CO 2 masė
3.5.7.2.1.0. Interp oliaci jos šeimos transpor to priemonių išmetamo CO2 kiekio mažiausioji ir 
didžiausioji vertės: … g/km
3.5.7.2.1.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė: … g/km
3.5.7.2.1.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … g/km
3.5.7.2.1.3. Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … g/km
3.5.7.2.2. OVC-HEV įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė
3.5.7.2.2.1. Daug CO2 išmetančios transpor to priemonės įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
išmetamo CO 2 masė: g/km
3.5.7.2.2.2. Mažai CO2 išmetančios transpor to priemonės įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
išmetamo CO 2 masė (jei taikoma): g/km
3.5.7.2.2.3. Vidutinį CO2 kiekį išmetančios transpor to priemonės įkro vos palaikymo režimo 
sąlygomis išmetamo CO2 masė (jei taikoma): g/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/95  
3.5.7.2.3. OVC-HEV įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė ir sver tinė 
išmetamo CO 2 masė
3.5.7.2.3.1. Daug CO2 išmetančios transpor to priemonės įkro vos naudojimo režimo sąlygomis 
išmetamo CO 2 masė … g/km
3.5.7.2.3.2. Mažai CO2 išmetančios transpor to priemonės įkrov os naudojimo režimo 
sąlygomis išmetamo CO2 masė (jei taikoma): … g/km
3.5.7.2.3.3. Vidutinį CO2 kiekį išmetančios transpor to priemonės įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis išmetamo CO2 masė (jei taikoma): … g/km
3.5.7.2.3.4. OVC interpoli acijos šeimos transpor to priemonių išmetamo CO 2 kiekio mažiausioji 
ir didžiausioji vertės: … g/km
3.5.7.3. Elektr ifikuotų transpor to priemonių elektr inė rida
3.5.7.3.1. Grynosios elektr inės transpor to priemonės grynoji elektr inė rida
3.5.7.3.1.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė: … km
3.5.7.3.1.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … km
3.5.7.3.2. OVC-HEV ir OVC-FC HV visa elektr inė rida (VER) (jei taikoma)
3.5.7.3.2.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė: … km
3.5.7.3.2.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … km
3.5.7.3.2.3. Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … km
3.5.7.4. FCH V degalų sąnaudos (FC CS)
3.5.7.4.1. NOVC-FC HV ir OVC-FC HV (atitinkamai) degalų sąnaudos įkro vos palaikymo 
režimo sąlygomis
3.5.7.4.1.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė: … kg/100 km
3.5.7.4.1.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … kg/100 km
3.5.7.4.1.3. Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … kg/100 km
3.5.7.4.2. OVC-FCHV degalų sąnaudos įkro vos naudojimo režimu (jei taikoma)
3.5.7.4.2.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė: … kg/100 km
3.5.7.4.2.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … kg/100 km
3.5.7.5. Elektr ifikuotų transpor to priemonių elektros energi jos sąnaudos
3.5.7.5.1. Grynosios elektr inės transpor to priemonės bendros elektros energijos sąnaudos 
(EC WLTC)
3.5.7.5.1.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė: … Wh/km
3.5.7.5.1.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … Wh/km
3.5.7.5.2. Pagal naudingumo koeficientą apskaičiuotos sver tinės elektros energi jos sąnaudos 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, EC AC,CD (bendros)
3.5.7.5.2.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė: … Wh/km
3.5.7.5.2.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … Wh/km
3.5.7.5.2.3. Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): … Wh/km
3.6. Gamint ojo leidžiama temperatūra
3.6.1. Aušin imo sistema
3.6.1.1. Aušin imas skysčiu
Didžiausioji temperatūra išleidimo angoje: … KLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/96 2021 11 26  
3.6.1.2. Aušin imas oru
3.6.1.2.1. Kontrolinis taškas: …
3.6.1.2.2. Aukš čiausioji temperatūra atskaitos taške : … K
3.6.2. Didžiausioji temperatūra įsiurbimo tarpinio aušintuvo išleidimo angoje: … K
3.6.3. Aukš čiausioji išmetamųjų dujų temperatūra prie artimiausio išmetimo 
vamzdžio (-ių) tašk o greta išmetamųjų dujų kolektor iaus arba turbininio įkro viklio 
išorinės jungės (-ių): … K
3.6.4. Degalų temperatūra
Mažiausioji: … K; didžiausioji: … K
Dyzelinių variklių įpurškimo siurblio įleidimo angoje, dujinių variklių slėgio 
reguliat oriaus paskutinėje pakopoje
3.6.5. Tepalų temperatūra
Mažiausioji: … K; didžiausioji: … K
3.8. Tepimo sistema
3.8.1. Sistemos aprašymas
3.8.1.1. Tepalo bakelio vieta: …
3.8.1.2. Tiekimo sistema (siurblys / įpurškimas į tiekimo angą / maišymas su degalai s, kt.)(1)
3.8.2. Tepalų tiekimo siurblys
3.8.2.1. Markė (-s): …
3.8.2.2. Tipas (-ai): …
3.8.3. Mišin ys su degalai s
3.8.3.1. Procentinis santykis: …
3.8.4. Alyvos aušintuvas: taip / ne(1)
3.8.4.1. Brėžinys (-iai): ... arba
3.8.4.1.1. Markė (-s): …
3.8.4.1.2. Tipas (-ai): …
3.8.5. Tepalo specifi kaci ja: … W …
4. PAVARŲ DĖŽĖ(p)
4.3. Variklio smagračio inercijos momentas: …
4.3.1. Papildomas inercij os momentas (neįjungus pavaros): …
4.4. Sankaba (-os)
4.4.1. Tipas: …
4.4.2. Didžiausiojo sukimo momento perdav imas: …
4.5. Pavarų dėžė
4.5.1. Tipas (rankinė / automat inė / CVT (neper traukiama belaipsnė pavara)) (1)
4.5.1.4. Sukimo momento pokytis: …
4.5.1.5. Sankabų skaičius: …LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/97  
4.6. Pavarų perdav imo skaičius
Pavara Vidinis pavarų 
perdav imo skaičius 
(var iklio ir pavarų 
dėžės išėjimo veleno 
sūkių santykis)Pagrindinės pavaros 
perdav imo skaičius (-ai) 
(pavarų dėžės išėjimo 
veleno ir varomųjų ratų 
sūkių santykis)Bendras 
pavarų 
perdav imo 
skaičius
Aukš čiau -
sioji CVT 
pavara
1
2
3
…
Žemiau -
sioji CVT 
pavara
4.6.1. Pavarų perjungimas
4.6.1.1. 1-oji pavara nenaudojama: taip / ne(1)
4.6.1.2. n95_high kiekvienos pavaros atveju: … min-1
4.6.1.3. nmin_dr ive
4.6.1.3.1. 1-oji pavara: … min-1
4.6.1.3.2. Perjungimas iš 1-osios pavaros į 2-ąją: … min-1
4.6.1.3.3. Sustojim as važiuojant 2-ąja pavara: … min-1
4.6.1.3.4. 2-oji pavara: … min-1
4.6.1.3.5. 3-ioji ir aukštesnės pavaros: … min-1
4.6.1.4. nmin_dr ive_set , taikomas greitėjimo / važiavimo pasto viu greičiu fazėmis (n_min_dr ive_up ): 
… min-1
4.6.1.5. nmin_dr ive_set , taikomas lėtėjimo fazėmis (nmin_dr ive_down ):
4.6.1.6. pradinis laikotar pis
4.6.1.6.1. t_star t_phase : … s
4.6.1.6.2. n_min_dr ive_star t: … min-1
4.6.1.6.3. n_min_dr ive_up_star t: … min-1
4.6.1.7. taikoma ASM: taip / ne1
4.6.1.7.1. ASM vertės: … at … min–1
4.7. Transpor to priemonės didžiausiasis konstr ukcinis greitis (km/h)q: …
4.12. Pavarų dėžės tepalas: … W …
6. PAKABA
6.6. Padangos ir ratai
6.6.1. Padangų / ratų derinys (-iai)
6.6.1.1. Ašys
6.6.1.1.1. 1 ašis: …
6.6.1.1.1.1. Padangos dydžio žymėjimasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/98 2021 11 26  
6.6.1.1.2. 2 ašis: …
6.6.1.1.2.1. Padangos dydžio žymėjimas
ir t. t.
6.6.2. Didžiausioji ir mažiausioji riedėjimo spindulio riba
6.6.2.1. 1 ašis: …
6.6.2.2. 2 ašis: …
6.6.3. Transpor to priemonės gamintojo rekomenduojamas slėgis padangose: … kPa
9. KĖBUL AS
9.1. Kėbulo tipas(c): …
12. ĮVAIRIOS NUOST ATOS
12.10. Įtaisai ar sistem os su vairuotojo pasirenkamais režimais, turintys įtakos išmetamam 
CO 2 kiekiui, degalų sąnaudoms, elektros energijos sąnaudoms ir (arba) kriteriniams 
išmetamiesiems teršalams ir netur intys pagr indinio režimo: taip / ne1
12.10.1. Bandymas įkrov os palaikymo režimo sąlygomis (jei taikoma) (nurodoma dėl 
kiekvieno įtaiso arba sistemos )
12.10.1.0. Pagrindinis režimas tenkinant CS sąlygą: taip / ne(1)
12.10.1.0.1. Pagrindinis režimas tenkinant CS sąlygą: … (jei taikoma)
12.10.1.1. Geriausio atvejo režimas: … (jei taikoma)
12.10.1.2. Blogiausio atvejo režimas: … (jei taikoma)
12.10.1.3. Režimas, leidžiantis transpor to priemonei laikytis etaloninio bandymų ciklo: … 
(jeigu nėra pagr indinio režimo tenkinant CS sąlygą ir etaloninio bandymų ciklo 
galima laikytis veikiant tik vieno režimo sąlygomis)
12.10.2. Bandymas įkrov os naudojimo režimo sąlygomis (jei taikoma) (nurodoma dėl 
kiekvieno įtaiso arba sistemos )
12.10.2.0. Pagrindinis režimas tenkinant CD sąlygą: taip / ne(1)
12.10.2.0.1. Pagrindinis režimas tenkinant CD sąlygą: … (jei taikoma)
12.10.2.1. Daugiausia elektros energi jos naudojantis režimas: … (jei taikoma)
12.10.2.2. Režimas, leidžiantis transpor to priemonei laikytis etaloninio bandymų ciklo: … 
(jeigu nėra pagr indinio režimo tenkinant CD sąlygą ir etaloninio bandymų ciklo 
galima laikytis veikiant tik vieno režimo sąlygomis)
12.10.3. 1 tipo bandymas (jei taikoma) (kiekvieno įtaiso arba sistem os būsena)
12.10.3.1. Geriausio atvejo režimas: …
12.10.3.2. Blogiausio atvejo režimas: …
Aiškinamosios pastabos
(1)Išbraukti, kas netaik oma (tam tikrais atvejais, jei taikomas daugiau kaip vienas punktas, nereikia niek o išbraukti).
(2)Nurodoma leidžiamoji nuokr ypa.
(3)Įrašyti kiekvieno varianto didžiausiąją ir mažiausiąją vertes.
(6)[Rezer vuota]
(7)Nurodoma pasirenkamoji įrang a, kuri turi įtakos transpor to priemonės matmenims.
(x)Dėl izoliacij os tūrio ir izoliaci jos masės nurodoma reikšmė suapvalinama iki 2 dešimtųjų. Dokumentuoti nereikia, jeigu 3.2.20.2.5 ar 
3.2.20.2.7 punkt e atsak oma „ne“.
(c)Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliuci joje dėl transpor to priemonių konstr ukcijos (R.E.3), dokumentas ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6, 2 
punktas. - www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp2 9resolutions.html .LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/99  
(f)Kai viena versija yra su įprasta kabina, o kita – su miegamąja vieta, masė ir matmeny s nurodomi abiem atvejais.
(g)Standar tas ISO 612:1978 „Kelių transpor to priemonės. Automobilių ir vilkikų su priekabomis matmenys. Terminai ir apibrėžtys“.
(h)Vairuotojo masė yra 75 kg.
Sistemos, kuriose yra skysčių (išskyr us skirtas panaudotam vandeniui, kurios turi likti tuščios), užpildomos iki 100 proc. gamint ojo 
nurodyt os talpos.
(i)Jeigu tai yra priekabos ar puspr iekabės arba jeigu tai yra transpor to priemonės, sukabintos su priekaba arba puspr iekabe, kurios 
sukabintuvą ar balninį sukabintuvą veikia didele vertikalia apkrova, ta apkrova, padalinta iš standar tinio gravitaci jos pagreičio, 
įtraukiama į didžiausiąją techniškai leidžiamą masę.
(k)Jeigu tai transpor to priemonė, kuri gali būti varoma benzinu, dyzelinu ir pan. arba naudojant derinį su kitais degalais, punktai 
pakar tojami.
Jeigu varikliai ir sistemos yra nestandar tiniai, gamint ojas patei kia šiame punkte nurodyta jai lygiaver tę informaciją.
(l)Šis skaičius suapvalinamas dešimtosio s milimetro dalies tikslumu.
(m)Šią vertę reikia apskaičiuoti (π = 3,1416) ir suapvalinti vieno cm3 tikslumu.
(n)Nustatyta pagal JT taisyklės Nr. 85 reikalavimus.
(p)Turi būti pateikiami nurodyti duomenys apie kiekvieną siūlomą variantą.
(q)Jeigu tai priekabos, didžiausiasis gamint ojo leidžiamas greitis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/100 2021 11 26  
1 priedėlis 
WLTP bandymų atask aita 
Bandymų ataskaito s
Bandymų ataskaita – už bandymų atlikimą pagal šią taisyklę atsakingos techninės tarnybos parengta ataskaita.
I dalis
Toliau nurodyta informaci ja, jei taikytina, yra būtiniausi duomeny s, kurie turi būti įtraukti į 1 tipo bandymą.
Ataskaitos numer is
PAREIŠKĖJAS
Gamint ojas
DALYKAS …
Kelio apkrov os šeimos identifikator ius (-iai) :
Interp oliaci jos šeimos identif ikatorius (-iai) :
Bandymams pateiktas objektas
Markė :
Interp oliaci jos 
šeimos 
identif ikatorius:
IŠVADA Bandymams pateiktas objektas atitinka dalyk o skiltyje nurodytus reikalavimus.
VIET A, MET AI/MĖNUO/DIENA
Bendrosios pastabos
Jei yra kelios galim ybės (nuorodos), išbandytoji turėtų būti aprašyta bandymų ataskaitoje.
Jei nėra, gali užtekti pateikti tik informacijos dokument o nuorodą bandymų ataskaitos pradžioje.
Kiekviena techninė tarnyba gali įtraukti tam tikrą papildomą informaci ją.
Bandymų rezultatų registravim as bandymų ataskaitoje gali būti / yra pakar tojamas siekiant aprėpti trifazių ir keturfaz ių 
WLTP.
Bandymų ataskait os skirsniuose, susijusiuose su konkrečiais transpor to priemonių tipais, nurodomi atitinkami simboliai:
„a)“ taikoma kibirkštinio uždegimo varikliams ar G transpor to priemonėms (kaip nurodyta JT taisyklės Nr. 154 1B 
lentelėje) (jei taikoma).
„b)“ taikoma slėginio uždegimo varikliams ar D transpor to priemonėms (kaip nurodyta JT taisyklės Nr. 154 1B lentelėje) 
(jei taikoma).
1. Išbandyt os (-ų) transpor to priemonės (-ių) aprašymas: išmeta daug, mažai ir vidutiniškai CO2 (jei taikoma)
1.1. Bendroji dalis
Transpor to priemonės numer iai : Protot ipų skaičius ir transpor to priemonės 
identifikacinis numer is (VIN)
Kategor ija :
Kėbulas :
Varantieji ratai: :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/101  
1.1.1. Galios pavaros arch itektūra
Galios pavaros arch itektūra : tik vidaus degimo varikliu (-iais) varoma, hibr idinė, 
elektr inė arba varoma kuro elementu
1.1.2. Vidaus degimo variklis (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei vienas vidaus degimo variklis, punktą pakar tokit e
Markė :
Tipas :
Veikimo principas : dvitaktis / keturtaktis
Cilindrų skaičius ir išdėstymas :
Variklio darbinis tūris (cm3): :
Variklio sūkių skaičius tuščiąja eiga (min–1) : +
–
Didelis variklio sūkių skaičius tuščiąja eiga (min–1) 
(a): +
–
Vardinė variklio galia : kW kai rpm
Didžiausiasis naudingasis sukimo momentas : Nm kai rpm
Variklio tepalas : markė ir tipas
Aušinimo sistema : Tipas: oras / vanduo / alyva
Izoliaci ja : medžiagos, kiekis, vieta, tūris ir svoris
1.1.3. Bandomieji degalai 1 tipo bandymams (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei vieni bandomieji degalai , punktą pakar toki te
Markė :
Tipas : Benzinas – Dyzelinas – SND – GD – ...
…
Tankis esant 15 °C temperatūrai :
Sieros kiekis : Tik dėl dyzelino ir benzino
:
Partijos numer is :
Willans koeficientai (ICE), taikomi išmetamam CO 2 
kiekiui (gCO 2/MJ):
1.1.4. Dega lų tiekimo sistema (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena degalų tiekimo siste ma, punktą pakar toki te
Tiesioginis įpurškimas : yra / nėra arba aprašymas
Transpor to priemonės degalų tipas : Vienarūšiai degalai / dvirūšiai degalai / mišrūs 
degalai
Kontrolės įtaisas
Dalies nuoroda : toki a pati kaip informaciniame dokumenteLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/102 2021 11 26  
Išbandyta programinė įranga : pvz., nuskait oma naudojant skena vimo įrenginį
Oro srautmatis :
Droselio korpusas :
Slėgio jutiklis :
Įpurškimo siurblys :
Purkštuvas (-ai) :
1.1.5. Įsiurbimo sistema (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena įsiurbimo sistema, punktą pakar tokit e
Kompresor ius : taip / ne
markė ir tipas (1)
Tarpinis aušintuvas : taip / ne
tipas (oras / oras – oras / vanduo) (1)
Oro filtras (elementas) (1) : markė ir tipas
Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas (1) : markė ir tipas
1.1.6. Išmetimo sistema ir apsaugos nuo gara vimo išlakų siste ma (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena, punktą pakar toki te
Pirmas katalizinis keitiklis : markė ir nuoroda (1)
principas: trejopas / oksidacinė / NOx gaudyklė / 
NOx kaupimo sistema / selektyvi katalizinė 
redukci ja...
Antras katalizinis keitiklis : markė ir nuoroda (1)
principas: trejopas / oksidacinė / NOx gaudyklė / 
NOx kaupimo sistema / selektyvi katalizinė 
redukci ja...
Kietųjų dalelių gaudyklė : yra / nėra / netaik oma
katalizuojama: taip / ne
markė ir nuoroda (1)
Deguonies ir (arba) lambda jutiklio (-ių) nuoroda ir 
padėtis: prieš katalizę / po katalizės
Oro įpūtimas : yra / nėra / netaik oma
Vandens įpurškimas : yra / nėra / netaik oma
IDR : yra / nėra / netaik oma
aušinama / neaušinama
aukšt o slėgio / žemo slėgio
Garav imo išlakų kontrolės sistema : yra / nėra / netaik oma
NOx jutiklio (-ių) nuoroda ir padėtis : prieš / po
Bendras aprašymas (1) :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/103  
1.1.7. Šilumos kaupimo įtaisas (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena šilumos kaupimo sistema, punktą pakar tokit e
Šilumos kaupimo įtaisas : taip / ne
Šildymo pajėgumas (sukaupta entalpi ja J) :
Šilumos išskyr imo laikas (s) :
1.1.8. Pavara (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena pavara, punktą pakar tokit e
Pavarų dėžė : mech aninė / automatinė / nuolat keičiama
Pavarų perjungimo procedūra
Pagrindinis režimas (*) : taip / ne
įprastas / varomasis / ekologinis /…
Geriausio atvejo režimas, taikomas išmetamam 
CO2 kiekiui ir degalų sąnaudoms (jei taikoma):
Blogiausio atvejo režimas, taikomas 
išmetamam CO 2 kiekiui ir degalų sąnaudoms 
(jei taikoma):
Daugiausia elektros energijos naudojantis 
režimas (jei taikoma):
Kontrolės įtaisas :
Pavarų dėžės tepalas : markė ir tipas
Padangos
Markė :
Tipas :
Matmeny s (priekinių / galinių) :
Dinaminis perimetras (m) :
Padangų slėgis (kPa) :
(*)* Jei tai OVC-HEV , nurodyti esant darbinio įkro vos palaikymo režimo ir darbinio įkrov os naudojimo režimo sąlygoms.
Pavarų perdavimo skaičiai (R.T .), pirminiai pavarų perdav imo skaičiai (R.P.) ir (transpor to priemonės greitis 
(km/h)) / (var iklio sūkių skaičius (1 000 (min–1)) (V1000) kiekvienam pavaros perdavimo skaičiui (R.B.).
R. B. R.P. R.T. V1000
1 1/1
2 1/1
3 1/1
4 1/1
5 1/1
…LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/104 2021 11 26  
1.1.9. Elektros mašina (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena elektros mašina, punktą pakar tokit e
Markė :
Tipas :
Didžiausioji galia (kW) :
1.1.10. Trauk os ĮEEK S (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena trauk os ĮEEK S, punktą pakar tokit e
Markė :
Tipas :
Talpa (Ah) :
Vardinė įtam pa (V) :
1.1.11. Kuro elementai (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei vienas kuro elementų modulis, punktą pakar tokit e
Markė :
Tipas :
1.1.12. Galios elektronika (jei taikoma)
Gali būti daugiau nei viena elektroninė galios sistema (varomosios energijos keitiklis, žemos įtam pos sistema 
arba įkro viklis)
Markė :
Tipas :
Galia (kW) :
1.2. Daug CO2 išmetančios transpor to priemonės aprašymas
1.2.1. Masė
Transpor to priemonės bandymo masė (kg) :
1.2.2. Kelio apkrov os parametrai
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklo energijos poreikis (J) :
Kelio apkrov os bandymų ataskaitos nuoroda :
Kelio apkrov os šeimos identif ikatorius :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/105  
1.2.3. Ciklo atrank os parametrai
Ciklas (be mažinimo) : 1 /2 / 3a / 3b klasė
Vardinės galios ir parengtos eksploatuoti 
transpor to priemonės masės santykis – 75 kg 
(PMR) (W/kg): (jei taikoma)
Mata vimo metu taikytas greičio ribojimo 
procesas: taip / ne
Transpor to priemonės didžiausiasis greitis  
(km/h):
Mažinimas (jei taikoma) : taip / ne
Mažinimo koeficientas (fdsc) :
Ciklo atstumas (m) :
Pasto vus greitis (jei taikoma sutr umpi nta bandymo 
procedūra): jei taikoma
1.2.4. Pavarų perjungimo momentas (jei taikoma)
Pavarų perjungimo momento apskaičiavimo 
metodo variantas(nurodyti taikomą JT taisyklės Nr. 15 pakeiti mą)
Pavarų perjungimas : Vidutinė pava ra, kai v ≥ 1 km/h, x.xxxx
nmin_dr ive
1-oji pavara : …min–1
Perjungimas iš 1-osios pavaros į 2-ąją : …min–1
Sust ojimas važiuojant 2-ąja pavara : …min–1
2-oji pavara : …min–1
3-ioji ir aukšt esnės pavaros : …min–1
1-oji pavara nenaudojama : taip / ne
n95_high kiekvienos pavaros atveju : …min–1
nmin_dr ive_set , taikomas greitėjimo / važia vimo 
past oviu greičiu fazėmis (nmin_dr ive_up ): …min–1
nmin_dr ive_set , taikomas lėtėjimo fazėmis 
(nmin_dr ive_down ): …min–1
tstar t_phase : …s
nmin_dr ive_star t : …min–1
nmin_dr ive_up_star t : …min–1
taikoma ASM: : taip / ne
ASM vertės :
1.3. Mažai CO2 išmetančios transpor to priemonės aprašymas (jei taikoma)
1.3.1. Masė
Transpor to priemonės bandymo masė (kg) :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/106 2021 11 26  
1.3.2. Kelio apkrov os parametrai
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklo energijos poreikis (J) :
Δ(C D×A f)LH (m2) :
Kelio apkrov os bandymų ataskaitos nuoroda :
Kelio apkrov os šeimos identif ikatorius :
1.3.3. Ciklo atrank os parametrai
Ciklas (be mažinimo) : 1 /2 / 3a / 3b klasė
Vardinės galios ir parengtos eksploatuoti 
transpor to priemonės masės santykis – 75 kg 
(PMR) (W/kg): (jei taikoma)
Mata vimo metu taikytas greičio ribojimo 
procesas: taip / ne
Transpor to priemonės didžiausiasis greitis :
Mažinimas (jei taikoma) : taip / ne
Mažinimo koeficientas (fdsc) :
Ciklo atstumas (m) :
Pasto vus greitis (jei taikoma sutr umpi nta bandymo 
procedūra): jei taikoma
1.3.4. Pavarų perjungimo momentas (jei taikoma)
Pavarų perjungimas : Vidutinė pava ra, kai v ≥ 1 km/h, x.xxxx
1.4. Vidutinį CO2 kiekį išmetančios transpor to priemonės aprašymas (jei taikoma)
1.4.1. Masė
Transpor to priemonės bandymo masė (kg) :
1.4.2. Kelio apkrov os parametrai
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklo energijos poreikis (J) :
Δ(C D×A f)LH (m2) :
Kelio apkrov os bandymų ataskaitos nuoroda :
Kelio apkrov os šeimos identif ikatorius :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/107  
1.4.3. Ciklo atrank os parametrai
Ciklas (be mažinimo) : 1 /2 / 3a / 3b klasė
Vardinės galios ir parengtos eksploatuoti 
transpor to priemonės masės santykis – 75 kg 
(PMR) (W/kg): (jei taikoma)
Mata vimo metu taikytas greičio ribojimo 
procesas: taip / ne
Transpor to priemonės didžiausiasis greitis :
Mažinimas (jei taikoma) : taip / ne
Mažinimo koeficientas (fdsc) :
Ciklo atstumas (m) :
Pasto vus greitis (jei taikoma sutr umpi nta bandymo 
procedūra): jei taikoma
1.4.4. Pavarų perjungimo momentas (jei taikoma)
Pavarų perjungimas : Vidutinė pava ra, kai v ≥ 1 km/h, x.xxxx
2. Bandymo rezultatai
2.1. 1 tipo bandymas
Važiuoklės dinamometro nustatymo metodas : Fiksuotas važiavi mas / kartotinis / alternatyvus su 
atskir u įšilimo ciklu
Dinamometro veikimas dviejų ratų pavaros / 
keturių ratų pavaros režimo sąlygomis: dviejų ratų pavara / keturių ratų pavara
Ar sukosi nevaroma ašis dinamometr ui veikiant 
dviejų ratų pavaros režimo sąlygomis: taip / ne / netaik oma
Dinamometro veiksena
.taip / ne
Saviriedos režimas : taip / ne
Papildomas transpor to priemonės 
kondicionav imas iki bandymo: taip / ne
aprašymas
Nusidėvėjimo koeficientai : priskir tieji / išbandyti
2.1.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė
Bandymo (-ų) data : (metai-mėnuo-diena)
Bandymo (-ų) data : Važiuoklės dinamometro vieta, šalis
Apatinio krašto aukštis virš aušinimo 
ventiliat oriaus pagr indo (cm):
Ventiliatoria us centro šoninė padėtis (jeigu 
pake ista gam intojo prašymu): ant transpor to priemonės vidur io linijos /...
Atstumas nuo transpor to priemonės priekio (cm) :
IWR: iner tinio veikimo santykinis efektyvumas (%) : x.xLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/108 2021 11 26  
RMSSE: vidutinė kvadratinė greičio paklaida  
(km/h): x.xx
Priimtino nuokr ypio nuo važia vimo ciklo 
aprašymas: PEV iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo
arba
akceleratoriaus pedalo nuspaudimo iki galo
2.1.1.1. Išmetamųjų teršalų kiekis (jei taikoma)
2.1.1.1.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV su bent vienu vidaus degimo varikliu įkrov os palaikymo režimo sąlygomis išmetamas 
teršalų kiekis atliekant 1 tipo bandymą
Dėl kiekvieno bandomo vairuotojo pasirenkamo režimo pakar tojami toliau nurodyti punktai (taikant 
pagr indinį režimą arba, jei taikoma, geriausio atvejo ir blogiausio atvejo režimą)
1 bandymas
TeršalaiCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Kietųjų 
dalelių 
masėKietųjų 
dalelių 
kiekis
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Išmatuotosi os vertės
Regeneravim o koeficientai 
(Ki)(2)
Pridedamasis
Regeneravim o koeficientai 
(Ki)(2)
Dauginamasis
Nusidėvėjimo koeficientai 
(DF), pridedamieji
Nusidėvėjimo koeficientai 
(DF), dauginamieji
Galutinės vertės
Ribinės vertės
(2)Žr. Ki šeimos ataskaitą (-as) :
1 tipo bandymas, atliktas siekiant 
nustatyti Ki:
Regeneravim o šeimos 
identifikator ius:
2 bandymas (jei taikoma): dėl CO2 (dCO21) / dėl teršalų (90 proc. ribinių verčių) / dėl abiejų
Bandymo rezultatus užregistr uokite naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentel ę.
3 bandymas (jei taikoma): dėl CO2 (dCO22)
Bandymo rezultatus užregistr uokite naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentel ę.
2.1.1.1.2. OVC-HEV įkrov os naudojimo režimo sąlygomis išmetamas teršalų kiekis atliekant 1 tipo bandymus
1 bandymasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/109  
Dėl kiekvieno važiavimo bandymų ciklo pakar tojamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, kurių turi būti 
laikomasi, ir toliau nurodomas punktas.
TeršalaiCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Kietųjų 
dalelių 
masėKietųjų 
dalelių 
kiekis
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Išmatuotosi os vieno ciklo 
vertės
Ribinės vieno ciklo vertės
2 bandymas (jei taikoma): dėl CO2 (dCO21) / dėl teršalų (90 proc. ribinių verčių) / dėl abiejų
Bandymo rezultatus užregistr uokite naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentel ę.
3 bandymas (jei taikoma): dėl CO2 (dCO22)
Bandymo rezultatus užregistr uokite naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentel ę.
2.1.1.1.3. Pagal naudingumo koeficientą apskaičiuotas sver tinis OVC-HEV išmetamas teršalų kiekis
TeršalaiCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Kietųjų 
dalelių 
masėKietųjų 
dalelių 
kiekis
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Apskaičiuoto sios vertės
2.1.1.2. Išmetamas CO 2 kiekis (jei taikoma)
2.1.1.2.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV transpor to priemonių su bent vienu vidaus degimo varikliu įkro vos palaikymo 
režimo sąlygomis išmetamas CO2 kiekis atliekant 1 tipo bandymą
Dėl kiekvieno bandomo vairuotojo pasirenkamo režimo pakar tojami toliau nurodyti punktai (taikant 
pagr indinį režimą arba, jei taikoma, geriausio atvejo ir blogiausio atvejo režimą)
1 bandymas
Išmetamas CO 2 kiekis Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendras
Išmatuotoj i vertė MCO2,p,1 –
Atsižvelgiant į greitį ir atstumą 
pakoreguota vertė MCO2 ,p,1b / MCO2,c,2
RCB pataisos koeficie ntas: (5)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
Regeneravim o koeficientai (Ki)
Pridedamieji
Regeneravim o koeficientai (Ki)
Dauginamieji
MCO2,c,4 –
AF Ki= MCO2,c,3 / MCO2,c,4 –LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/110 2021 11 26  
MCO2,p,4 / MCO2,c,4 –
ATCT pataisa (FCF)(4)
Laikinos vertės MCO2,p,5 / MCO2,c,5
Deklar uojamoji vertė – – – –
dCO21 * deklar uojamoji vertė – – – –
(4)FCF: šeimos pataisos koeficientas, taikomas darant pataisas pagal tipines regionines temperatūros sąlygas 
(ATCT)
Žr. ATCT šeimos ataskaitą (-as) :
ATCT šeimos identif ikatorius :
(5)Pataisa, nurodyta JT taisyklės Nr. 154 B6 priedo 2 priedėlyje dėl tik vidaus degimo varikliu varomų 
transpor to priemonių ir JT taisyklės Nr. 154 B8 priedo 2 priedėlyje dėl HEV (KCO2)
2 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokite naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentel ę.
3 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokite naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentel ę.
Išvada
Išmetamas CO2 kiekis (g/km) Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendras
MCO2,p,6/ MCO2,c,6 vidurkio 
nustatymas
MCO2,p,7 / MCO2,c,7 išlyginimas
Galutinės MCO2 ,p,H / MCO2 ,c,H 
vertės
2.1.1.2.2. OVC-HEV transpor to priemonių įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masė atliekant 1 tipo 
bandymą
1 bandymas
Išmetamo CO 2 masė (g/km) Bendra vertė
Apskaičiuoto ji MCO2,CD vertė
Deklar uojamoji vertė
dCO21
2 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokite naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentel ę.
3 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokite naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentel ę.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/111  
Išvada
Išmetamo CO 2 masė (g/km) Bendra vertė
MCO2,CD vidurkio nustatymas
Galutinė MCO2 ,CD vertė
2.1.1.2.4. Pagal naudingumo koeficientą apskaičiuota sver tinė OVC-HEV išmetamo CO 2 masė
Išmetamo CO 2 masė (g/km) Bendr a vertė
Apskaičiuoto ji MCO2,weight ed vertė
2.1.1.3. Dega lų sąnaudos (jei taikoma)
2.1.1.3.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV su bent vienu vidaus degimo varikliu degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo 
sąlygomis atliekant 1 tipo bandymą
Dėl kiekvieno bandomo vairuoto jo pasirenkamo režimo turi būti pakar toti toliau nurodyti punktai (taikant 
pagr indinį režimą arba, jei taikoma, geriausio atvejo ir blogiausio atvejo režimą)
Deg alų sąnaudos (l/100 km) arba degalų 
naudojimo efektyvumas (km/l) (jei taikoma)Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
Galutinės FC p,H / FC c,H (1), FEp, FEc vertės
(1)(6) Apskaičiuojama naudojant suvienodintas CO 2 vertes
Šios taisyklės 5.11 punkt e nurodytų transpor to priemonių vidinė degalų ir (arba) energijos sąnaudų steb ėsena
Duomenų prieinamumas
Yra sudar yta galimybė naudotis šios taisyklės 5 priedėlio 3 dalyje išvardytais parametrais: taip / netaik oma
Tikslumas (jei taikoma)
Fuel_ConsumedWL TP (l) (1)Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė – 1 bandymas x.xxx
Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė – 2 bandymas 
(jei taikoma)x.xxx
Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė – 3 bandymas 
(jei taikoma)x.xxx
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė – 1 bandymas 
(jei taikoma)x.xxx
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė – 2 bandymas 
(jei taikoma)x.xxx
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė – 3 bandymas 
(jei taikoma)x.xxx
Iš viso x.xxx
Fuel_ConsumedOBFCM (l) (1)Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė – 1 bandymas x.xxx
Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė – 2 bandymas 
(jei taikoma)x.xxx
Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė – 3 bandymas 
(jei taikoma)x.xxx
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė – 1 bandymas 
(jei taikoma)x.xxx
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė – 2 bandymas 
(jei taikoma)x.xxx
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė – 3 bandymas 
(jei taikoma)x.xxx
Iš viso x.xxx
Tikslumas (1) x.xxx
(1)Pagal šios taisyklės 5 priedėlįLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/112 2021 11 26  
2.1.1.3.2. OVC-HEV ir OVC-FCHV (atitinkamai) dega lų sąnaudos įkrov os naudojimo režimo sąlygomis atliekant 1 tipo 
bandymą
1 bandymas
Degalų sąnaudos (l/100 km arba kg/100 km) arba 
degalų naudojimo efektyv umas (km/l) (jei 
taikoma)Bendra vertė
Apskaičiuoto ji FC CD, FECD vertė
2 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
3 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
Išvada
Degalų sąnaudos (l/100 km arba kg/100 km) arba 
degalų naudojimo efektyv umas (km/l) (jei 
taikoma)Bendra vertė
FC CD, FECD vidurkio nustatymas
Galutinė FC CD, FECD vertė
2.1.1.3.3. Pagal naudingumo koeficientą apskaičiuot os OVC-HEV ir OVC-FC HV degalų sąnaudos (jei taikoma)
Degalų sąnaudos (l/100 km arba kg/100 km) arba 
degalų naudojimo efektyvumas (km/l, jei tai 1B 
lygis) (jei taikoma)Bendra vertė
Apskaičiuoto ji FC weighted, FEweighted vertė
2.1.1.3.4. NOVC-FCHV ir OVC-FC HV degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis atliekant 1 tipo bandymą
Dėl kiekvieno bandomo vairuoto jo pasirenkamo režimo turi būti pakar toti toliau nurodyti punktai (taikant 
pagr indinį režimą arba, jei taikoma, geriausio atvejo ir blogiausio atvejo režimą)
Degalų sąnaudos (kg/100 km) arba degalų 
naudojimo efektyvumas (km/kg) (jei taikoma)Bendra vertė
Išmatuotosi os vertės
RCB pataisos koeficie ntas
Galutinės FC c, FEc vertės
2.1.1.4. Ridos (jei taikoma)
2.1.1.4.1. OVC-HEV ir OVC-FCHV ridos (jei taikoma)
2.1.1.4.1.1. Visa elektr inė rida
1 bandymas
VER (km) Važiuojant mieste Bendra vertė
Išmatuotosi os / apskaičiuotosios VER vertės
Deklar uojamoji vertė –LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/113  
2 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
3 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
Išvada
VER (km) Važiuojant mieste Bendra vertė
VER vidurkio nustatymas (jei taikoma)
Galutinės VER vertės
2.1.1.4.1.2. Visos elektr inės ridos ekvivalentas
VERE (km) Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisVažiuojant 
miest eBendra 
vertė
Galutinės VERE vertės
2.1.1.4.1.3. Fakt inė įkro vos naudojimo ciklo rida
FĮNR (km) Bendra vertė
Galutinė FĮNR vertė
2.1.1.4.1.4. Įkrov os naudojimo ciklo rida
1 bandymas
ĮNCR (km) Bendra vertė
Galutinė ĮNCR vertė
Pereinamojo ciklo indeks o numer is
Patvir tinimo ciklo REEC (%)
2 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
3 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
2.1.1.4.2. PEV ridos. Grynoji elektr inė rida (jei taikoma)
1 bandymas
GER (km) Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisVažiuojant 
miest eBendra 
vertė
Apskaičiuoto sios GER vertės
Deklar uojamoji vertė – – – – –
2 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
3 bandymas (jei taikoma)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/114 2021 11 26  
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
Išvada
GER (km) Važiuojant mieste Bendra vertė
GER vidurkio nustatymas
Galutinės GER vertės
2.1.1.5. Elektros energijos sąnaudos (jei taikoma)
2.1.1.5.1. OVC-HEV ir OVC-FCHV elektros energijos sąnaudos (jei taikoma)
2.1.1.5.1.1. Pakar totinai įkrauta elektros energija (EAC)
EAC(Wh)
2.1.1.5.1.2. Elektros energijos sąnaudos (EC)
EC (Wh/km) Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisVažiuojant 
miesteBendra 
vertė
Galutinės EC vertės
2.1.1.5.1.3. Pagal naudingumo koeficie ntą apskaičiuot os sver tinės elektros energi jos sąnaudos įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis
1 bandymas
EC AC,CD (Wh/km) Bendra vertė
Apskaičiuoto ji EC AC,CD vertė
2 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
3 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
Išvada (jei taikoma)
EC AC,CD (Wh/km) Bendra vertė
EC AC,CD vidurkio nustatymas
Galutinė vertė
2.1.1.5.1.4. Pagal naudingumo koeficientą apskaičiuot os sver tinės elektros energijos sąnaudos
1 bandymas
EC AC,weighted (Wh) Bendra vertė
Apskaičiuoto ji EC AC,weighted vertė
2 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
3 bandymas (jei taikoma)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/115  
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
Išvada (jei taikoma)
EC AC,weighted (Wh/km) Bendra vertė
EC AC,weighted vidurkio nustatymas
Galutinė vertė
2.1.1.5.1.5. Informacija dėl gam ybos atitikties
Bendra vertė
Elektros energijos sąnaudos (Wh/km) EC DC,CD, 
COP
AF EC,A C,CD
2.1.1.5.2. PEV elektros energijos sąnaudos (jei taikoma)
1 bandymas
EAC(Wh)
EC (Wh/km) Važiuojant mieste Bendra vertė
Apskaičiuoto ji EC vertė
Deklar uojamoji vertė –
2 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
3 bandymas (jei taikoma)
Bandymo rezultatus užregistr uokit e naudodami 1-ajam bandymui skirtą lentelę.
EC (Wh/km) Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisVažiuojant 
miesteBendra 
vertė
EC vidurkio nustatymas
Galutinės EC vertės
Informacija dėl gam ybos atitikties
Bendra vertė
Elektros energi jos sąnaudos (Wh/km) EC DC,COP
AF EC
2.1.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
Kartojamas 2.1.1 punktas.
2.1.3. Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
Kartojamas 2.1.1 punktas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/116 2021 11 26  
2.1.4. Galutinės kriterinių išmetamųjų teršalų vertės (jei taikoma)
TeršalaiCO THC (a)NMHC 
(a)NOxTHC 
+NOx (b)PM PN
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Didžiausiosios vertės(1)
(1)(3) Kiekvieno teršalo visų VH, VL (jei taikoma) ir VM (jei taikoma) bandymų rezultatų ribose.
2.4. 4 (a) tipo bandymas
Šeimos identif ikatorius :
Žr. ataskaitą (-as) :
2.5. 5 tipo bandymas
Šeimos identif ikatorius :
Žr. ilgaamžiškumo šeimos ataskaitą (-as) :
1 tipo kriterinių išmetamųjų teršalų bandymų 
ciklas:
Ilgaamžiškumo šeimos identif ikatorius
2.8. Vidinė diagnostik os sistema
Šeimos identif ikatorius :
Žr. šeimos ataskaitą (-as) :
2.11. Temperatūros duomenys, susiję su daug CO2 išmetančia transpor to priemone (VH)
Blogiausio atvejo metodas, susijęs su transpor to 
priemonės izoliacija: taip / ne(1)
Blogiausio atvejo metodu pagrįstas transpor to priemonės 
aušinimas: taip / ne (1)
ATCT šeimą sudaro tik viena interpoli acijos šeima : taip / ne(1)
Variklio aušalo temperatūra pasibaigus stabiliza vimui 
(°C):
Vidutinė temperatūra stabilizavimo zonoje per 
paskutines 3 val. (°C):
Variklio aušalo temperatūros ir vidutinės temperatūros 
stabiliza vimo zonoje per paskutines 3 val. skirtumas 
ΔT_A TCT (°C):
Trumpia usia stabilizavimo trukmė tsoak_A TCT (s) :
Temperatūros jutiklio vieta :
Išmatuotoj i variklio temperatūra : alyva / aušalas
(1)Jei „taip“, paskutinės šešios eilutės netaik omosLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/117  
2.12. Išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema, kurioje naudojami reage ntai
Šeimos identif ikatorius :
Žr. šeimos ataskaitą (-as) :
II dalis
Toliau nurodyta informacija, jei taikytina, yra būtiniausi duomenys, kurie turi būti įtraukti į ATCT bandymą.
Ataskaitos numer is
PAREIŠKĖJAS
Gamint ojas
DALYKAS …
Kelio apkrov os šeimos identif ikatorius (-iai) :
Interpoliacijos šeimos identif ikatorius (-iai) :
ATCT identifikator ius (-iai) :
Bandymams pate iktas objektas
Markė :
Interpoliacijos 
šeimos 
identifikator ius:
IŠVADA Bandymams pateiktas objektas atitinka dalyk o skiltyje nurodytus reikala vimus.
vieta, MET AI/MĖNUO/DIENA
Bendrosios pastabos
Jei yra kelios galimybės (nuorodos), išbandyt oji turėtų būti aprašyta bandymų ataskaitoje.
Jei nėra, gali užtekt i pateikti tik informacijos dokumento nuorodą bandymų ataskaitos pradžioje.
Kiekviena techninė tarnyba gali įtraukti tam tikrą papildomą informaci ją.
Bandymų ataskaitos skirsniuose, susijusiuose su konkrečiais transpor to priemonių tipais, nurodomi atitinkami 
simboliai:
„a)“ taikoma kibirkštinio uždegimo varikliams ar G transpor to priemonėms (kaip nurodyta JT taisyklės 
Nr. 154 1B lentelėje) (jei taikoma).
„b)“ taikoma slėginio uždegimo varikliams ar D transpor to priemonėms (kaip nurodyta JT taisyklės Nr. 154 
1B lentelėje) (jei taikoma).
1. Išbandyt os transpor to priemonės aprašymas
1.1. Bendroji dalis
Transpor to priemonės numer iai :Prototipų skaičius ir transpor to priemonės 
identifikacinis numer is (VIN)
Kategor ija :
Kėbulas :
Varomieji ratai :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/118 2021 11 26  
1.1.1. Galios pavaros arch itektūra
Galios pavaros arch itektūra : tik vidaus degimo varikliu (-iais) varoma (ICE), 
hibr idinė, elektr inė arba varoma kuro elementais
1.1.2. Vidaus degimo variklis (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei vienas vidaus degimo variklis, punktą pakar toki te
Markė :
Tipas :
Veikimo principas : dvitaktis / keturtaktis
Cilindrų skaičius ir išdėstymas :
Variklio darbinis tūris (cm3): :
Variklio sūkių skaičius tuščiąja 
eiga (min–1): ±
Didelis variklio sūkių skaičius 
tuščiąja eiga (min–1) (a): ±
Vardinė variklio galia : kW esant rpm
Didžiausiasis nauding asis sukimo 
momentas: Nm esant rpm
Variklio tepalas : markė ir tipas
Aušinimo sistema : Tipas: oras / vanduo / alyva
Izoliaci ja : medžiagos, kiekis, vieta, tūris ir svoris
1.1.3. Bandomieji degalai 1 tipo bandymams (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei vieni bandomieji dega lai, punktą pakar tokit e
Markė :
Tipas : Benzinas – Dyzelinas – SND – GD – ...
Tankis esant 15 °C temperatūrai :
Sieros kiekis : Tik dėl dyzelino ir benzino
IX priedas :
Partijos numer is :
Willans koeficientai (ICE), taikomi išmetamam CO 2 
kiekiui (gCO 2/MJ):
Tiesioginis įpurškimas : taip / ne arba aprašymas
Transpor to priemonės degalų tipas : Vienarūšiai degalai / dvirūšiai degalai / mišrūs 
degalai
Kontrolės įtaisas
Dalies nuoroda : toki a pati kaip informaciniame dokumente
Išbandyta programinė įranga : pvz., nuskait oma naudojant skena vimo įrenginį
Oro srautmatis :
Droselio korpusas :
Slėgio jutiklis :
Įpurškimo siurblys :
Purkštuvas (-ai) :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/119  
1.1.4. Dega lų tiekimo sistema (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena dega lų tiekimo sistema, punktą pakar tokit e
1.1.5. Įsiurbimo sistema (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena įsiurbimo sistema , punktą pakar toki te
Kompresor ius : taip / ne
markė ir tipas (1)
Tarpinis aušintuvas : taip / ne
tipas (oras / oras – oras / vanduo) (1)
Oro filtras (elementas) (1) : markė ir tipas
Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas (1) : markė ir tipas
1.1.6. Išmetimo sistema ir apsaugos nuo gara vimo išlakų siste ma (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena, punktą pakar tokit e
Pirmas katalizinis keitiklis : markė ir nuoroda (1)
principas: trejopas / oksidacinė / NOx gaudyklė / NOx 
kaupimo sistema / selektyvi katalizinė redukcija.. .
Antras katalizinis keitiklis : markė ir nuoroda (1)
principas: trejopas / oksidacinė / NOx gaudyklė / NOx 
kaupimo sistema / selektyvi katalizinė redukcija.. .
Kietųjų dalelių gaudyklė : yra / nėra / netaik oma
katalizuojama: taip / ne
markė ir nuoroda (1)
Deguonies ir (arba) lambda jutiklio (-ių) 
nuoroda ir padėtis: prieš katalizę / po katalizės
Oro įpūtimas : yra / nėra / netaik oma
Vandens įpurškimas : yra / nėra / netaik oma
IDR : yra / nėra / netaik oma
aušinama / neaušinama
aukšt o slėgio / žemo slėgio
Garav imo išlakų kontrolės sistema : yra / nėra / netaik oma
NOx jutiklio (-ių) nuoroda ir padėtis : prieš / po
Bendras aprašas (1) :
1.1.7. Šilumos kaupimo įtaisas (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena šilumos kaupimo sistema, punktą pakar tokit e
Šilumos kaupimo įtaisas : taip / ne
Šildymo pajėgumas (sukaupta entalpi ja J) :
Šilumos išskyr imo laikas (s) :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/120 2021 11 26  
1.1.8. Pavara (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena pavara, punktą pakar toki te
Pavarų dėžė : mech aninė / automatinė / nuolat keičiama
Pavarų perjungimo procedūra
Pagrindinis režimas : taip / ne
įprastas / varomasis / ekologinis /…
Geriausio atvejo režimas, taikomas 
išmetamam CO 2 kiekiui ir degalų 
sąnaudoms (jei taikoma):
Blogiausio atvejo režimas, taikomas 
išmetamam CO 2 kiekiui ir degalų 
sąnaudoms (jei taikoma):
Kontrolės įtaisas :
Pavarų dėžės tepalas : markė ir tipas
Padangos
Markė :
Tipas :
Matmeny s (priekinių / galinių) :
Dinaminis perimetras (m) :
Padangų slėgis (kPa) :
Pavarų perdavimo skaičiai (R.T .), pirminiai pavarų perdav imo skaičiai (R.P.) ir (transpor to priemonės greitis 
(km/h)) / (var iklio sūkių skaičius (1 000 (min–1)) (V1000) kiekvienam pavaros perdav imo skaičiui (R.B.).
R. B. R.P. R.T. V1000
1 1/1
2 1/1
3 1/1
4 1/1
5 1/1
…
1.1.9. Elektros mašina (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena elektros mašina, punktą pakar toki te
Markė :
Tipas :
Didžiausioji galia (kW) :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/121  
1.1.10. Trauk os ĮEEK S (jei taikoma)
Jei yra daugiau nei viena trauk os ĮEEK S, punktą pakar tokit e
Markė :
Tipas :
Talpa (Ah) :
Vardinė įtam pa (V) :
1.1.11. Rezer vuota
1.1.12. Galios elektronika (jei taikoma)
Gali būti daugiau nei viena elektroninė galios sistem a (varomosios energijos keitiklis, žemos įtampos sistema 
arba įkro viklis)
Markė :
Tipas :
Galia (kW) :
1.2. Transpor to priemonės aprašymas
1.2.1. Masė
Transpor to priemonės bandymo masė (kg) :
1.2.2. Kelio apkrov os parametrai
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
f2_TReg (N/(km/h)2) :
Ciklo energijos poreikis (J) :
Kelio apkrov os bandymų ataskaitos 
nuoroda:
Kelio apkrov os šeimos identif ikatorius :
1.2.3. Ciklo atrank os parametrai
Ciklas (be mažinimo) : 1 / 2 / 3a / 3b klasė
Vardinės galios ir parengtos 
eksploatuoti transpor to priemonės 
masės santykis – 75 kg (PMR) (W/kg): (jei taikoma)
Mata vimo metu taikytas greičio 
ribojimo procesas: taip / ne
Transpor to priemonės didžiausiasis 
greitis (km/h):
Mažinimas (jei taikoma) : taip / neLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/122 2021 11 26  
Mažinimo koeficientas (fdsc) :
Ciklo atstumas (m) :
Pasto vus greitis (jei taikoma sutr umpinta 
bandymo procedūra): jei taikoma
1.2.4. Pavarų perjungimo momentas (jei taikoma)
Pavarų perjungimo momento 
apskaičia vimo metodo variantas(nurodyti taikomą JT taisyklės Nr. 15 pakeiti mą)
Pavarų perjungimas : Vidutinė pava ra, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturių 
skaičių po kablelio
nmin drive
1-oji pavara : …min–1
Perjungimas iš 1-osios pavaros į 2-ąją : …min–1
Sust ojimas važiuojant 2-ąja pavara : …min–1
2-oji pavara : …min–1
3-ioji ir aukšt esnės pavaros: : …min–1
1-oji pavara nenaudojama : taip / ne
n95_high kiekvienos pavaros atveju : …min–1
nmin_dr ive_set , taikomas greitėjimo / 
važia vimo past oviu greičiu fazėmis 
(nmin_dr ive_up ): …min–1
nmin_dr ive_set , taikomas lėtėjimo fazėmis 
(nmin_dr ive_down ): …min–1
tstar t_phase : …s
nmin_dr ive_star t : …min–1
nmin_dr ive_up_star t : …min–1
taikoma ASM: : taip / ne
ASM vertės :
2. Bandymo rezultatai
Važiuoklės dinamometro nustatymo 
metodas: Fiksuotas važiavi mas / kartotinis / alternatyvus su atskir u 
įšilimo ciklu
Dinamometro veikimas dviejų ratų 
pavaros / keturių ratų pavaros režimo 
sąlygomis: dviejų ratų pavara / keturių ratų pavara
Ar dinamometr ui veikiant dviejų ratų 
pavaros režimo sąlygomis sukosi 
nevaroma ašis: taip / ne / netaik oma
Dinamometro veiksena taip / ne
Saviriedos režimas : taip / neLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/123  
2.1 Bandymas esant 14 °C temperatūrai
Bandymo (-ų) data : (metai-mėnuo-diena)
Bandymo (-ų) vieta :
Apatinio krašto aukštis virš aušinimo 
ventiliat oriaus pagr indo (cm):
Ventiliatoria us centro šoninė padėtis (jeigu 
pake ista gam intojo prašymu): ant transpor to priemonės vidur io linijos /...
Atstumas nuo transpor to priemonės 
priekio (cm):
IWR: iner tinio veikimo santykinis 
efektyvumas (%): x.x
RMSSE: vidutinė kvadratinė greičio 
paklaida (km/h): x.xx
Priimtino nuokr ypio nuo važia vimo ciklo 
aprašymas: akceleratoriaus pedalo nuspaudimo iki galo
2.1.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV transpor to priemonių su bent vienu vidaus degimo varikliu įkro vos palaikymo 
režimo sąlygomis išmetamas teršalų kiekis
TeršalaiCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Kietųjų 
dalelių 
masėKietųjų 
dalelių 
kiekis
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Išmatuotosi os vertės
Ribinės vertės
2.1.2. NOVC-HEV ir OVC-HEV transpor to priemonių su bent vienu vidaus degimo varikliu bandymų įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis metu išmetamas CO 2 kiekis
Išmetamas CO2 kiekis (g/km) Mažas Vidutinis Didelis Labai didelis Bendr a vertė
Išmatuotoj i MCO2,p,1 vertė –
Atsižvelgiant į greitį ir atstumą 
pakoreguota išmatuotoji MCO2,p,1b / 
MCO2,c,2 vertė
RCB pataisos koeficie ntas (1)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
(1)(2) ICE transpor to priemonėms taikoma pataisa, kaip nurodyta JT taisyklės Nr. 154 B6 priedo 2 priedėlyje, HEV atveju – 
KCO2LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/124 2021 11 26  
2.2. Bandymas esant 23 °C temperatūrai
Pateikti informaci ją arba 1 tipo bandymo ataskait os nuorodą
Bandymo (-ų) data : (metai-mėnuo-diena)
Bandymo (-ų) vieta :
Apatinio krašto aukštis virš aušinimo 
ventiliat oriaus pagr indo (cm):
Ventiliatoria us centro šoninė padėtis (jeigu 
pake ista gam intojo prašymu): ant transpor to priemonės vidur io linijos /...
Atstumas nuo transpor to priemonės 
priekio (cm):
IWR: iner tinio veikimo santykinis 
efektyvumas (%): x.x
RMSSE: vidutinė kvadratinė greičio 
paklaida (km/h): x.xx
Priimtino nuokr ypio nuo važia vimo ciklo 
aprašymas: akceleratoriaus pedalo nuspaudimo iki galo
2.2.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV transpor to priemonių su bent vienu vidaus degimo varikliu įkro vos palaikymo 
režimo sąlygomis išmetamas teršalų kiekis
TeršalaiCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Kietųjų 
dalelių 
masėKietųjų 
dalelių 
kiekis
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Galutinės vertės
Ribinės vertės
2.2.2. NOVC-HEV ir OVC-HEV transpor to priemonių su bent vienu vidaus degimo varikliu bandymų įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis metu išmetamas CO 2 kiekis
Išmetamas CO2 kiekis (g/km) Mažas Vidutinis Didelis Labai didelis Bendr a vertė
Išmatuotoj i MCO2,p,1 vertė –
Atsižvelgiant į greitį ir atstumą 
pakoreguota išmatuotoji MCO2,p,1b / 
MCO2,c,2 vertė
RCB pataisos koeficie ntas (1)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
(1)(2) Pataisa, nurodyta šios taisyklės B6 priedo 2 priedėlyje dėl ICE transpor to priemonių ir šios taisyklės B8 priedo 2 
priedėlyje dėl HEV (KCO2)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/125  
2.3. Išvada
Išmetamas CO 2 kiekis (g/km) Bendr a vertė
ATCT (14 °C) MCO2,T reg
1 tipas (23 °C) MCO2 ,23°
Šeimos pataisos koeficie ntas (FCF)
2.4. Temperatūros duomenys, susiję su etalonine transpor to priemone, atlikus bandymą esant 23 °C temperatūrai
Blogiausio atvejo metodas, susijęs su transpor to priemonės izoliacija : taip / ne (1)
Blogiausio atvejo metodu pagrįstas transpor to priemonės aušinimas : taip / ne(1)
ATCT šeimą sudaro tik viena interpoli acijos šeima : taip / ne (1)
Variklio aušalo temperatūra pasibaigus stabiliza vimui (°C) :
Vidutinė temperatūra stabilizavimo zonoje per paskutines 3 val. (°C) :
Variklio aušalo temperatūros ir vidutinės temperatūros stabilizavi mo 
zonoje per paskutines 3 val. skirtumas ΔT_A TCT (°C):
Trumpia usia stabilizavimo trukmė tsoak_A TCT (s) :
Temperatūros jutiklio vieta :
Išmatuotoj i variklio temperatūra : alyva / aušalas
(1)(3) Jei „taip“, paskutinės šešios eilutės netaik omosLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/126 2021 11 26  
2 priedėlis 
WLTP kelio apkro vos bandymų ataskait a 
Kelio apkrovos bandymų ataskaita
Toliau nurodoma informaci ja, jei taikytina, yra būtiniausi duomeny s, kurie turi būti įtraukti į kelio apkro vos nustatymo 
bandymą.
Ataskaitos numer is
PAREIŠKĖJAS
Gamint ojas
DALYKAS Transpor to priemonės kelio apkro vos nustatymas / ...
Kelio apkrov os šeimos identifikator ius (-iai) :
Bandymams pateiktas objektas
Markė :
Tipas :
IŠVADA Bandymams pate iktas objektas atitinka dalyk o skiltyje nurodytus reikalavim us.
vieta, MET AI/MĖNUO/DIENA
1. Atitinkama (-os) transpor to priemonė (-s)
Atitinkama (-os) markė (-s) :
Atitinkamas (-i) tipas (-ai) :
Komercinis aprašymas :
Didžiausiasis greitis (km/h) :
Varančioji (-sios) ašis (-ys) :
2. Išbandytų transpor to priemonių aprašymas
Jei interpoli acija netaikyta: aprašoma transpor to priemonė, atitinkanti blogiausią atvejį (energijos poreikio požiūr iu)
2.1. Vėjo tunelio metodas
Derinama su : plokščia juosčiu dinamometr u / važiuoklės dinamometr u
2.1.1. Bendroji dalis
Vėjo tunelis Dinamometras
HR LR HR LR
Markė
TipasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/127  
Versija
Ciklo energi jos poreikis per visą WLTC 
3 klasės ciklą (kJ)
Nukr ypimas nuo serijinės gamybos – –
Rida (km) – –
Arba (kelio apkro vos matr icos šeimos atveju):
Markė :
Tipas :
Versija :
Ciklo energijos poreikis per visą WLTC (kJ) :
Nukr ypimas nuo serijinės gamybos :
Rida (km) :
2.1.2. Masė
Dinamometras
HR LR
Bandomoji masė (kg)
Vidutinė masė mav (kg)
mr vertė (kg vienai ašiai)
M kategor ijos transpor to priemonė:
parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masės dalis, tenkanti priekinei ašiai (%)
N kategor ijos transpor to priemonė:
svorio paskirstymas (kg arba %)
Arba (kelio apkro vos matr icos šeimos atveju):
Bandomoji masė (kg) :
Vidutinė masė mav (kg) : (vidutinė masė prieš bandymą ir po jo)
Didžiausioji techniškai leidžiama pakraut os 
transpor to priemonės masė:
Pasirenkamosios įrangos masės apskaičiuotasis 
aritmetinis vidurkis:
M kategor ijos transpor to priemonė:
parengtos eksploatuoti transpor to priemonės 
masės dalis, tenkanti priekinei ašiai (%):
N kategor ijos transpor to priemonė:
svorio paskirstymas (kg arba %):LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/128 2021 11 26  
2.1.3. Padangos
Vėjo tunelis Dinamometras
HR LR HR LR
Dydžio žymuo
Markė
Tipas
Riedėjimo varža
Priekis (kg/t) – –
Galas (kg/t) – –
Padangų slėgis
Priekis (kPa) – –
Galas (kPa) – –
Arba (kelio apkro vos matr icos šeimos atveju):
Dydžio žymuo
Markė :
Tipas :
Riedėjimo varža
Priekis (kg/t) :
Galas (kg/t) :
Padangų slėgis
Priekis (kPa) :
Galas (kPa) :
2.1.4. Kėbulas
Vėjo tunelis
HR LR
Tipas AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Versija
Aerodinaminiai įtaisai
Judamosios aerodinaminės kėbulo dalys taip / ne ir sąrašas, jei taikoma
Sumontuotų nepr ivalomų aerodinaminių įtaisų 
sąrašas
Delta koeficie ntas (CD × Af)LH, palyginti su HR 
(m2)–
Arba (kelio apkro vos matr icos šeimos atveju):
Kėbulo formos aprašymas : Kvadrato formos dėžė (jeigu negali ma nustatyti 
komplektinė s transpor to priemonės tipinio kėbulo 
formos)
Priekinės dalies plotas Afr (m2) :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/129  
2.2. Kelyje
2.2.1. Bendroji dalis
HR LR
Markė
Tipas
Versija
Ciklo energijos poreikis per visą WLTC 3 klasės ciklą (kJ)
Nukr ypimas nuo serijinės gamybos
Rida
Arba (kelio apkro vos matr icos šeimos atveju):
Markė :
Tipas :
Versija :
Ciklo energijos poreikis per visą WLTC (kJ) :
Nukr ypimas nuo serijinės gamybos :
Rida (km) :
2.2.2. Masė
HR LR
Bandomoji masė (kg)
Vidutinė masė mav (kg)
mr vertė (kg vienai ašiai)
M kategor ijos transpor to priemonė: parengtos eksploatuoti transpor to priemonės 
masės dalis, tenkanti priekinei ašiai (%)
N kategor ijos transpor to priemonė:
svorio paskirstymas (kg arba %)
Arba (kelio apkro vos matr icos šeimos atveju):
Bandomoji masė (kg) :
Vidutinė masė mav (kg) : (vidutinė masė prieš bandymą ir po jo)
Didžiausioji techniškai leidžiama pakraut os 
transpor to priemonės masė:
Pasirenkamosios įrangos masės apskaičiuotasis 
aritmetinis vidurkis:
M kategor ijos transpor to priemonė: parengtos 
eksploatuoti transpor to priemonės masės dalis, 
tenkanti priekinei ašiai (%)
N kategor ijos transpor to priemonė:
svorio paskirstymas (kg arba %)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/130 2021 11 26  
2.2.3. Padangos
HR LR
Dydžio žymuo
Markė
Tipas
Riedėjimo varža
Priekis (kg/t)
Galas (kg/t)
Padangų slėgis
Priekis (kPa)
Galas (kPa)
Arba (kelio apkro vos matr icos šeimos atveju):
Dydžio žymuo :
Markė :
Tipas :
Riedėjimo varža
Priekis (kg/t) :
Galas (kg/t) :
Padangų slėgis
Priekis (kPa) :
Galas (kPa) :
2.2.4. Kėbulas
HR LR
Tipas AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Versija
Aerodinaminiai įtaisai
Judamosios aerodinaminės kėbulo dalys taip / ne ir sąrašas, jei taikoma
Sumontuotų nepr ivalomų aerodinaminių įtaisų 
sąrašas
Delta koeficie ntas (CD ×A f)LH, palyginti su HR 
(m2)–
Arba (kelio apkro vos matr icos šeimos atveju):
Kėbulo formos aprašymas : Kvadrato formos dėžė (jeigu negali ma nustatyti 
komplektinė s transpor to priemonės tipinio kėbulo 
formos)
Priekinės dalies plotas Afr (m2) :LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/131  
2.3. Galios pavara
2.3.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė
Variklio kodas :
Pavarų dėžės tipas : mech aninė, automat inė, CVT
Pavarų dėžės modelis
(gam intojo kodai): (sukimo momento pokytis ir sankabų skaičius →, 
įtrauktini į informacijos dokumentą)
Įtraukti pavarų dėžės modeliai
(gam intojo kodai):
Variklio sūkių skaičius, padalytas iš transpor to 
priemonės greičio: Pavara Pavaros 
perdav imo 
skaičiusN/V santykis
1 1/..
2 1..
3 1/..
4 1/..
5 1/..
6 1/..
..
..
Elektros mašina (-os) N padėtyje : netaik oma (nėra elektros mašinos arba netaik omas 
saviriedos režimas)
Elektros mašinos tipas ir numer is : konstr ukcijos tipas: sinchroninis / asinchroninis ...
Aušinimo tipas : oru, skysčiu, ...
2.3.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė
Pakar toti 2.3.1 punktą pateikia nt VL duomenis
2.4. Bandymo rezultatai
2.4.1. Daug CO 2 išmetanti transpor to priemonė
Bandymų data : mmmm-mm-dd (vėjo tunelis)
mmmm-mm-dd (dinamometras)
arba
mmmm-mm-dd (bandymas kelyje)
Kelyje
Bandymo metodas : saviriedos bandymas
arba sukimo momento matavim o metod as
Patalpa (pavadinimas / vieta / kelio nuoroda) :
Saviriedos režimas : taip / ne
Ratų suregulia vimas : Suvedimo ir išvir timo kampų vertėsLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/132 2021 11 26  
Važiuoklės prošvaisa :
Transpor to priemonės aukštis :
Transmisijos tepalai :
Ratų guolių tepa lai :
Stabdžių suregulia vimas, kad būtų išvengta 
netipinės trukdinės varžos:
Didžiausiasis atskaitinis greitis (km/h) :
Anemometr ija : stacionar i
arba vidinė: anemometr ijos įtaka (CD × A) ir ar ji buvo 
ištaisyta.
Padali jimo taškų skaičius :
Vėjas : vidutinis, pikai ir kryptis siejant su bandymo kelio 
kryptimi
Oro slėgis :
Temperatūra (vidutinė vertė) :
Vėjo poveikio korega vimas : taip / ne
Oro slėgio padangose reguliavi mas : taip / ne
Neapdoroti rezultatai : Sukimo momento metod as:
c0 =
c1 =
c2 =
Saviriedos metod as:
f0
f1
f2
Galutiniai rezultatai Sukimo momento metod as:
c0 =
c1 =
c2 =
ir
f0 =
f1 =
f2 =
Saviriedos metod as:
f0 =
f1 =
f2 =
arba
Vėjo tunelio metodas
Įranga (pavadinimas / vieta / dinamometro 
nuoroda):
Įrenginių tinkamumas : Ataskaitos nuoroda ir data
Dinamometras
Dinamometro tipas : plokščia juostis arba važiuoklės dinamometras
Metod as : stabilizuotas greitis arba lėtėjimo metodas
Įšilimas : įšilimas ant dinamometro arba transpor to priemonei 
važiuojantLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/133  
Pataisa dėl būgno kreivės : (važiuoklės dinamometr ui, jei taikoma)
Važiuoklės dinamometro nustatymo metodas : Fiksuota s važia vimas / kartotinis / alternatyvus su atskir u 
įšilimo ciklu
Išmatuotasis aerodinaminio pasipr iešinimo 
koefic ientas, padaugintas iš priekinės dalies plot o: Greitis (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Rezultatas : f0 =
f1 =
f2 =
arba
Kelio apkrov os matr icos bandymas kely je
Bandymo metodas : saviriedos bandymas
arba sukimo momento matavim o metod as
Įranga (pavadinimas / vieta / kelio nuoroda) :
Saviriedos režimas : taip / ne
Ratų suregulia vimas : Suvedimo ir išvir timo kampų vertės
Važiuoklės prošvaisa :
Transpor to priemonės aukštis :
Transmisijos tepalai :
Ratų guolių tepa lai :
Stabdžių suregulia vimas, kad būtų išvengta 
netipinės trukdinės varžos:
Didžiausiasis atskaitinis greitis (km/h) :
Anemometr ija : stacionar i
arba vidinė: anemometr ijos įtaka (CD × A) ir ar ji buvo 
ištaisyta.
Padali jimo taškų skaičius :
Vėjas : vidutinis, pikai ir kryptis siejant su bandymo kelio 
kryptimi
Oro slėgis :
Temperatūra (vidutinė vertė) :
Vėjo poveikio korega vimas : taip / ne
Oro slėgio padangose reguliavi mas : taip / ne
Neapdoroti rezultatai : Sukimo momento metod as:
c0r =
c1r =
c2r =
Saviriedos metod as:
f0r =
f1r =
f2r =LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/134 2021 11 26  
Galutiniai rezultatai Sukimo momento metod as:
c0r =
c1r =
c2r =
ir
f0r (apskaičiuota transpor to priemonei HM) =
f2r (apskaičiuota transpor to priemonei HM) =
f0r (apskaičiuota transpor to priemonei LM) =
f2r (apskaičiuota transpor to priemonei LM) =
Saviriedos metod as:
f0r (apskaičiuota transpor to priemonei HM) =
f2r (apskaičiuota transpor to priemonei HM) =
f0r (apskaičiuota transpor to priemonei LM) =
f2r (apskaičiuota transpor to priemonei LM) =
arba
Kelio apkrov os matr icos bandymas taikant vėjo tunelio metodą
Įranga (pavadinimas / vieta / dinamometro 
nuoroda):
Įrenginių tinkamumas : Ataskaitos nuoroda ir data
Dinamometras
Dinamometro tipas : plokščia juostis arba važiuoklės dinamometras
Metod as : stabilizuotas greitis arba lėtėjimo metodas
Įšilimas : įšilimas ant dinamometro arba transpor to priemonei 
važiuojant
Pataisa dėl būgno kreivės : (važiuoklės dinamometr ui, jei taikoma)
Važiuoklės dinamometro nustatymo metodas : Fiksuota s važia vimas / kartotinis / alternatyvus su atskir u 
įšilimo ciklu
Išmatuotasis aerodinaminio pasipr iešinimo 
koefic ientas, padaugintas iš priekinės dalies plot o: Greitis (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Rezultatas : f0r =
f1r =
f2r =
f0r (apskaičiuota transpor to priemonei HM) =
f2r (apskaičiuota transpor to priemonei HM) =
f0r (apskaičiuota transpor to priemonei LM) =
f2r (apskaičiuota transpor to priemonei LM) =
2.4.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė
Pakar toti 2.4.1 punktą pateikia nt VL duomenis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/135  
3 priedėlis 
WLTP bandymų lapas 
Bandymų lapo šablonas
Bandymų lape turi būti įrašyti bandymų duomeny s, kurie yra registr uojami, tačiau neįtraukiami į bandymų ataskaitą.
Bandymo lapą (-us) gamint ojas arba techninė tarnyba saugo mažiausiai 10 metų.
Toliau nurodyta informaci ja, jei taikytina, yra būtiniausi duomeny s, kurie turi būti įtraukti į bandymų lapus.
Informaci ja iš šios taisyklės B4 priedo
Reguliuojamų ratų suregulia vimo parametrai :
Važiuoklės prošvaisa :
Transpor to priemonės aukštis :
Transmisijos tepalai :
Ratų guolių tepalai :
Stabdžių suregulia vimas, kad būtų išvengta netipinės 
trukdinės varžos:
Koeficientai c0, c1 ir c2, : c0 =
c1 =
c2 =
Saviriedos trukmė, išmatuota naudojant važiuoklės 
dinamometrą: Atskaitinis greitis  
(km/h)Saviriedos trukmė (s)
130
120
110
100
90
80
70
60
50
40
30
20
Siekiant pašalinti padangos slydimo nuokr ypį, ant 
transpor to priemonės arba joje gali būti patalpinta 
papildoma masė: svoris (kg)
ant transpor to priemonės / transpor to priemonėje
Saviriedos trukmė, atlikus transpor to priemonės 
saviriedos procedūrą: Atskaitinis greitis  
(km/h)Saviriedos trukmė (s)
130
120
110
100
90
80LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/136 2021 11 26  
70
60
50
40
30
20
Informaci ja iš šios taisyklės B5 priedo
NOx keitiklio našumas
Nurodytos koncentracij os (a), (b), (c), (d) ir koncentracij a, 
kai NOx analizat orius yra nustatytas veikti NO režimo 
sąlygomis, kad kalibravimo dujos nebūtų praleidžiamos 
per keitiklį: a) =
b) =
c) =
d) =
Koncentracij a esant NO režimo sąlygoms =
Informaci ja iš šios taisyklės B6 priedo
Fakti nis transpor to priemonės nuvažiuotas atstumas :
Jei tai transpor to priemonė su mechanine pavarų dėže, 
MT transpor to priemonė, kuriai negali būti taikomas 
bandymų ciklo kelias:
Nuokr ypiai nuo važiavimo ciklo:
Važia vimo trasos indeks ai:
Toliau nurodyti indeks ai apskaičiuojami pagal standar tą 
SAE J2951 (peržiūrėtas 2014 m. sausio mėn.):
IWR: iner tinio veikimo santykinis efektyvumas
RMSSE: vidutinė kvadratinė greičio paklaida:
:
:
:
:
:
Kietųjų dalelių ėminių filtro svėr imas
Filtras iki bandymo
Filtras po bandymo
Etaloninis filtras:
:
:
Kiekvieno junginio kiekis, išmatuotas po matuoklio 
stabilizavi mo:
Regeneravimo koeficiento nustatymas
Ciklų D skaičius tarp dviejų WLTC ciklų, kai vyksta 
regenera vimo ciklai
Ciklų skaičius, kai atliekami išmetamųjų teršalų 
matavim ai, n
Per kiekvieną ciklą j išmatuota kiekvieno išmetamųjų 
teršalų junginio masė M0
sij:
:
:LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/137  
Regeneravimo koeficiento nustatymas
Taikytinų bandymų ciklų skaičius d, išmatuotas pagal 
visą regenera vimą:
Regeneravimo koeficiento nustatymas
Msi
Mpi
Ki:
:
:
Informaci ja iš šios taisyklės B6a priedo
ATCT
Oro temperatūra ir drėgnumas bandymų kameroje, 
matuojami transpor to priemonės aušinimo 
ventiliat oriaus išėjimo angoje taikant mažiausią 0,1 Hz 
dažnį.Temp eratūros nuostatis = Treg
Fakti nė temperatūros vertė
±3 °C bandymo pradžioje
±5 °C bandymo metu
Stabiliza vimo zonoje temperatūra matuojama 
nenutrūk stamai bent 0,033 Hz dažniu.: Temp eratūros nuostatis = Treg
Fakti nė temperatūros vertė
±3 °C bandymo pradžioje
±5 °C bandymo metu
Perkėlimo iš kondicionav imui iki bandymo skirtos 
vietos į stabilizavimo zoną trukmė: ≤10 min.
Laikas nuo 1 tipo bandymo pabaigos iki aušinimo 
procedūros
Stabiliza vimo trukmė išmatuojama ir užregistr uojama 
visuose atitinkamuose bandymų lapuose.:
:≤10 min.
Laikas nuo temperatūros matavimo pabaigos iki 1 tipo 
bandymo pabaigos, esant 23 °C temperatūrai
Informaci ja iš šios taisyklės C3 priedo
Paros bandymai
Aplink os temperatūra per du paros ciklus 
(registr uojama ne rečiau kaip kas minutę):
Ang lių filtro užpildymas degalų gara vimo nuost oliais
Aplink os temperatūra per pirmąjį 11 val. inter valą 
(registr uojama ne rečiau kaip kas 10 min.):LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/138 2021 11 26  
4 priedėlis 
Degalų garav imo bandymų atask aita 
Toliau nurodyta informaci ja, jei taikytina, yra būtiniausi duomeny s, kurie turi būti įtraukti į degalų gara vimo bandymą.
Ataskait os numer is
PAREIŠKĖJAS
Gamint ojas
DALYKAS …
Garavimo išlakų šeimos identifikator ius :
Bandymams pateiktas objektas
Markė :
IŠVADA Bandymams pate iktas objektas atitinka dalyk o skiltyje nurodytus reikalavim us.
vieta, MET AI/MĖNUO/DIENA
Kiekviena techninė tarnyba gali įtraukti tam tikrą papildomą informaci ją.
1. Išbandyt os daug CO2 išmetančios transpor to priemonės aprašymas
Transpor to priemonės numer iai : Prototi pų skaičius ir transpor to priemonės identif ikacinis 
numer is (VIN)
Kategor ija :
1.1. Galios pavaros archit ektūra
Galios pavaros archit ektūra : vidaus degimo, hibr idinė, elektr inė arba varoma kuro 
elementu
1.2. Vidaus degimo variklis
Jei yra daugiau nei vienas vidaus degimo variklis, punktą pakar toki te
Markė :
Tipas :
Veikimo principas : dvitaktis / ketur taktis
Cilindrų skaičius ir išdėstymas :
Variklio darbinis tūris (cm3) :
Naudojamas pripūtimo kompr esor ius : taip / ne
Tiesioginis įpurškimas : taip / ne arba aprašymas
Transpor to priemonės degalų rūšis : Vienarūšiai degalai / dvirūšiai dega lai / mišrūs degalai
Variklio tepalas : Markė ir tipas
Aušinimo sistema : Tipas: oras / vanduo / alyvaLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/139  
1.4. Degalų sistema
Įpurškimo siurblys :
Purkštuvas (-ai) :
Degalų bakas
Sluoksnis (-iai) : vienas sluok snis / keli sluoksniai
Medžiag a, iš kurios pagamintas degalų bakas : metalas / …
Medžiagos, iš kurių pagamint os kitos degalų 
sistemos dalys: …
Sandar i sistem a : taip / ne
Vardinė bako talpa (l) :
Ang lių filtras
Markė ir tipas :
Aktyvintųjų anglių rūšis :
Medžio anglių tūris (l) :
Medžio anglių masė (g) :
Deklar uojamoji BSG vertė (g) : xx.x
2. Bandymo rezultatai
2.1. Stendinis anglių filtro sendinimas
Bandymo (-ų) data : (metai-mėnuo-diena)
Bandymo (-ų) vieta :
Ang lių filtro sendinimo bandymų ataskaita :
Užpildymo norma :
Degalų specif ikacij a
Markė :
Tipas : etaloninių degalų pavadinimas...
Tankis esant 15 °C (kg/m3) :
Etanolio kiekis (%) :
Partijos numer is :
2.2. Pralaidumo faktoriaus (PF) nustatymas
Bandymo (-ų) data : (metai-mėnuo-diena)
Bandymo (-ų) vieta :
Pralaidumo faktoriaus nustatymo bandymų 
ataskaita:
Ang liavandenilių kiekis, išmatuotas 3-ąją savaitę, 
HC 3W (mg/24 val.): xxx
Ang liavandenilių kiekis, išmatuotas 20-ąją 
savaitę, HC 20W (mg/24 val.): xxx
Pralaidumo faktorius, PF (mg/24 val.) : xxxLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/140 2021 11 26  
Jei bakas yra daugiasluoksnis arba metalinis
Alternatyvus pralaidumo faktori us, PF  
(mg/24 val.): taip / ne
2.3. Degalų gara vimo bandymas
Bandymo (-ų) data : (metai-mėnuo-diena)
Bandymo (-ų) vieta :
Važiuoklės dinamometro nustatymo metodas : Fiksuota s važiavim as / kartotinis / alternatyvus su atskir u 
įšilimo ciklu
Dinamometro veikse na taip / ne
Saviriedos režimas : taip / ne
2.3.1. Masė
Transpor to priemonės bandymo masė (kg) :
2.3.2. Kelio apkrov os parametrai
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
2.3.3. Ciklas ir pavarų perjungimo momentas (jei taikoma)
Ciklas (be mažinimo) : 1 / 2 / 3 klasė
Pavarų perjungimas : Vidutinė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų 
skaičių po kablelio
2.3.4. Transpor to priemonė
Išbandyta transpor to priemonė : VH arba aprašymas
Rida (km) :
Amžius (savaitėmis) :
2.3.5. Bandymo procedūra ir rezultatai
Bandymo procedūra : nuolatinė (sandar ios degalų bako sistemos) / nuolatinė 
(nesandar ios degalų bako sistem os) /
atskira (sandar ios degalų bako sistemos)
Stabiliza vimo laikotar pių apibūdinimas (laikas ir 
temperatūra):
Užpildymo degalų gara vimo nuost oliais vertė (g) : xx.x (jei taikoma)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/141  
Degalų gara vimo bandymasgara vimas įkaitus 
varikliui,
MHS1-asis 24 val. paros 
ciklas, MD12-asis 24 val. paros 
ciklas, MD2
Vidutinė temperatūra (°C) – –
Garav imo išlakų kiekis (g per bandymą) x.xxx x.xxx x.xxx
Galutinis rezultatas, MHS+M D1+M D2+(2xPF) (g 
per bandymą)x.xxLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/142 2021 11 26  
A2 PRIED AS 
Pranešimas
(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))
()išdav ė: Institucijos pavadinimas:
.........................................
.........................................
.........................................
dėl(2): suteikt o patvir tinimo
patvir tinto tipo išplėtimo
nepatvir tinimo
patvir tinimo panaikinimo
visišk o gam ybos nutraukimo,
atsižvelgiant į variklio išmetamus dujinius teršalus pagal JT taisyklę Nr. 154.
Patvir tinimo Nr. .............................................Išplėtimo priežastis ..........................................
I skirsnis
0.1. Markė (gamint ojo prekybinis pava dinimas): ...................................................................
0.2. Tipas: ..........................................................................................................
0.2.1. Komercinis (-iai) pavadinimas (-ai) (jei yra): ...................................................................
0.3. Tipo identif ikavimo priemonės (jei transpor to priemonė pažymėta tipo ženklu) (3)
0.3.1. Tokio ženklo vieta: ............................................................................................
0.4. Transpor to priemonės kategorija (4):...........................................................................
0.5. Gamint ojo pavadinimas ir adresas: ............................................................................
0.8. Surinkimo gam yklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai): ....................................................
0.9. Gamint ojo atsto vo, jei jis yra, pavadinimas ir adresas: .........................................................
1.0. Pastabos: .......................................................................................................
(1)Distinguishing number of the countr y whic h has granted /extended/refused/withdra wn approval (see approval provisions in the 
regulation).
(2)Strike out what does not apply .
(3)Jeigu tipo identif ikavi mo priemonėse yra ženklų, nesusi jusių su tipo patvir tinimo sertifikate nurodytu transpor to priemonės tipu, 
dokumentuose jie žymimi simboliu „?“ (pvz., ABC??123??).
(4)Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transpor to priemonių konstr ukcijos (R.E.3), dokumentas ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6, 2 
punktas. - www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen /wp29resolutions.html .LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/143  
II skirsnis
1. Papildoma informacija (jeigu taikoma): (žr. papildymą)
2. Už patvir tinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba: ......................................................
3. 1 tipo bandymų ataskaitos parengimo data: ...................................................................
4. 1 tipo bandymų ataskaitos numer is: ..........................................................................
5. Pastabos (jeigu jų yra): (žr. priedėlio 3 skirsnį)
6. Vieta: ..........................................................................................................
7. Data: ...........................................................................................................
8. Parašas: ................................................................
Priedai: 1.Informacinių dokumentų rinkiny s.
2.Bandymų ataskait osLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/144 2021 11 26  
Priedėlis, pridedamas prie tipo patvir tinimo pranešimo Nr. ... dėl transpor to priemonės tipo patvir tinimo atsižvelgiant į 
variklio išmetamus teršalus pagal JT taisyklės Nr.154 pradinę redakci ją
0. INTERPOLIA CIJOS ŠEIMOS IDENTIFIKA TORIUS, KAIP APIBRĖŽT A JT TAISYKLĖS NR. 154 5 PUNK TE
0.1. Identifikator ius: ...............................................................................................
0.2. Bazinės transpor to priemonės identif ikatorius(5a) (1): ..........................................................
1. PAPILDOMA INFORMA CIJA
1.1. Parengto s eksploatuoti transpor to priemonės masė:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.2. Didžiausioji masė:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.3. Etaloninė masė:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.4. Sėdynių skaičius: ..............................................................................................
1.6. Kėbulo tipas:
1.6.1. M1, M2: sedanas, hečbekas, universalas, dvivietis, kabr ioletas, daugiafunkcinė transpor to priemonė a
1.6.2. N1, N2: sunkvežimis, furgonas(a)
1.7. Varantieji ratai: priekiniai, galiniai, 4 × 4(a)
1.8. Grynoji elektr inė transpor to priemonė: taip / ne(a)
1.9. Hibr idinė elektr inė transpor to priemonė: taip / ne(a)
1.9.1. Hibr idinės elektr inė transpor to priemonės kategorija: įkraunama ne transpor to priemonėje / įkraunama 
transpor to priemonėje / ne transpor to priemonėje įkraunami kuro elementai / transpor to priemonėje 
įkraunami kuro elementai (jei taikoma) (a)
1.9.2. Veikimo režimo perjungiklis: yra / nėra(a)
1.10. Variklio identif ikavimo priemonės:
1.10.1. variklio darbinis tūris (jei taikoma):
1.10.1.1. Slankiųjų stūmoklių variklis:
1.10.1.2. Vankelio variklis
1.10.1.2.1. Darbinis tūris:LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/145  
1.10.1.2.2. Darbinis tūris:
1.10.2. Deg alų tiekimo sistema: tiesioginis įpurškimas / netiesioginis įpurškimas(a)
1.10.3. Gamint ojo rekomenduojami degalai :
1.10.4.1. Didžiausioji galia: kW esant min–1
1.10.4.2. Didžiausiasis sukimo momentas: Nm esant min–1
1.10.5. Kompresor ius: taip / ne(a)
1.10.6. Uždegimo siste ma: slėginis uždegimas / kibirkštinis uždegimas(a)
1.11. Galios pavara (grynosios elektr inės arba hibr idinės elektr inės transpor to priemonės) (a)
1.11.1. Didžiausioji naudingoji galia: .................... kW, esant : ....................–.................... min–1
1.11.2. Didžiausioji 30 min. galia: ................................................................................ kW
1.11.3. Didžiausiasis naudingasis sukimo momentas: ....................... Nm esant ....................... min –1
1.11.4. Vardinė kuro elementų modulio įtam pa: ....................................................................V
1.12. Trauk os bate rija (grynosios elektr inės transpor to priemonės arba hibr idinės elektr inės transpor to 
priemonės)
1.12.1. Vardinė įtam pa: V
1.12.2. Talpa (2 h klasė): Ah
1.13. Pavara: ..................................................., ....................................................
1.13.1. Pavarų dėžės tipas: rankinė / automa tinė / belaipsnė pavarų dėžė (a)
1.13.2. Pavarų skaičius:
1.13.3. Bendras pavarų perdavimo skaičius (įskaitant apkraut os padangos riedėjimo perimetr us): (transpor to 
priemonės greitis (km/h)) / (var iklio sūkių skaičius 1 000 (min–1)):
Pirmoji 
pavara: ...............Šeštoji pavara: .......
Antroji 
pavara: ...............Septint oji 
pavara: ...............
Trečioji 
pavara: ...............Aštuntoji 
pavara: ...............
Ketvir toji 
pavara: ...............Greitinančioji 
pavara: ...............
Penkt oji 
pavara: ...............
1.13.4. Pagrindinės pavaros perdavimo skaičius:
1.14. Padangos: ................................., ................................, ................................LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/146 2021 11 26  
Tipas: radialinė / įstrižinė / …(5)
Matmeny s: .....................................................................................................
Riedėjimo perimetras veikiant apkro vai:
1 tipo bandymui naudotų padangų riedėjimo perimetras
2. BAN DYMŲ REZUL TATAI
2.1. Variklio išmetamų teršalų kiekio bandymų rezultatai
Išmetamųjų teršalų kiekio klasifi kaci ja: ........................................................................
1 tipo bandymo rezultatai, jei taikoma
Tipo patvir tinimo numer is, jei tai ne pirminė transpor to priemonė1: .........................................
1 bandymas
1 tipo bandymo rezultataiCO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Išmatuotoj i vertė(8) (9)
Ki × (8) (10) (11)
Ki + (8) (10) (11)
Vidutinė vertė, 
apskaičiuota taikant Ki 
(M × Ki arba M + Ki)(9)(12)
DF (+)(8) (10)
DF (×)(8) (10)
Galutinė vidutinė vertė, 
apskaičiuota taikant Ki ir 
DF(13)
Ribinė vertė
2 bandymas (jei taikoma)
Į 1 bandymo lentelę įrašomi antrojo bandymo rezultatai.
3 bandymas (jei taikoma)
Į 1 bandymo lentelę įrašomi trečiojo bandymo rezultatai.
1, 2 (jei taikoma) ir 3 bandymas (jei taikoma) kartojamas su mažai CO2 išmetančia transpor to priemone (jei 
taikoma) ir VM (jei taikoma)
ATCT bandymas
Išmetamas CO2 kiekis (g/km) Bendra vertė
ATCT (14 °C) MCO2 ,Treg
1 tipas (23 °C) MCO2,23°
Šeimos pataisos koeficientas (FCF)
(5)Padangų tipas pagal JT taisyklę Nr. 117.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/147  
ATCT bandymo rezultatasCO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Išmatuotoj i vertė(6)(7)
Ribinės vertės
Variklio aušalo temperatūros ir vidutinės temperatūros stabiliza vimo zonoje per paskutines 3 val. skirtumas 
ΔT_A TCT (°C), naudojant etaloninę transpor to priemonę: ....................................................
Trumpi ausia stabilizavimo trukmė tsoak_A TCT (s): ...............................................................
Temperatūros jutiklio vieta: ...................................................................................
ATCT šeimos identif ikatorius: .................................................................................
4 tipas: ....................................................................................... g per bandymą;
bandymo procedūra pagal: JT taisyklės Nr. 154 C3 priedą(1).
5 tipas:
a)ilgaamžiškumo bandymas: visos transpor to priemonės bandymas / sendinimo bandymas ant stendo / 
neatliekama(1)
b)nusidėvėjimo koeficientas (DF): apskaičiuotasis / priskir tasis(1)
c)Apibrėžti vertes: ...........................................................................................
d)Taikytinas 1 tipo ciklas (JT taisyklės Nr. 154 B4 priedas(14): ................................................
2.1.1. Jeigu tai dvirūšiais degalai s varomos transpor to priemonės, dėl abiejų rūšių degalų užpildoma po atskirą 1 
tipo lentelę. Dėl mišr iais degalai s varomų transpor to priemonių, kai 1 tipo bandymas turi būti atliktas 
naudojant abiejų rūšių degalus pagal JT taisyklės Nr. 154 6 punkt o A lentelę, ir dėl vienarūšiais arba 
dvirūšiais dega lais – SND arba GD / biometanu – varomų transpor to priemonių, pateiki ama po atskirą 
lentelę, skirtą kiekvienai atskirai etaloninių dujų rūšiai, o papildomoje lentelėje nurodomi gauti prasčiausi 
rezultatai.
2.1.2. MI sistem os aprašymas ir (arba) brėžin ys: .....................................................................
2.1.3. Visų OBD sistem os steb imų sudedamųjų dalių sąrašas ir funkci ja: ............................................
2.1.4. Aprašymas (pagr indiniai veikimo principai): ..................................................................
2.1.4.1. Uždegimo pertrūkių nustatymas (8): ...........................................................................
2.1.4.2. Katalizator iaus kontrolė8: ......................................................................................
2.1.4.3. Deguonies jutiklio kontrolė8: ..................................................................................
2.1.4.4. Kitos OBD sistemos stebimos sudedamosios dalys8: ...........................................................
2.1.4.5. Katalizator iaus kontrolė (9): ...................................................................................
2.1.4.6. Kietųjų dalelių gaudyklės kontrolė9: ...........................................................................
2.1.4.7. Elektroninės degalų tiekimo sistemos vykdomojo įtaiso kontrolė9: ............................................
2.1.4.8. Kitos OBD sistemos stebimos sudedamosios dalys: ...........................................................
(6)Jei taikoma.
(7)Suapvalinama iki dviejų skaičių po kablelio.
(8)Transpor to priemonių su kibirkštinio uždegimo varikliais.
(9)Transpor to priemonių su slėginio uždegimo varikliais.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/148 2021 11 26  
2.1.5. MI įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo ciklų skaičius arba statistinis metod as): .........................
2.1.6. OBD sistemos naudojamų išvesties kodų ir formatų sąrašas (patei kiant kiekvieno paaiškinimą): .............
2.2. Rezer vuota
2.3. Kataliziniai keitikliai: yra / nėra (a)
2.3.1. Originalus katalizinis keitiklis, išbandytas pagal visus susijusius šios taisyklės reikalavimus : taip / ne (a)
2.5. Išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų bandymų rezultatai
2.5.1. Tik vidaus degimo varikliu varoma ir ne iš išorės įkraunama (NO VC) hibr idinė elektr inė transpor to 
priemonė
2.5.1.0. Interpoliacijos šeimos transpor to priemonių išmetamo CO 2 kiekio mažiausioji ir didžiausioji vertės: ........
2.5.1.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė
2.5.1.1.1. Ciklo energijos poreikis: ..................................................................................... J
2.5.1.1.2. Kelio apkrov os koeficie ntai
2.5.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.1.2.3. f2, N/(km/h)2: ..................................................................................................
2.5.1.1.3. Išmetamo CO 2 masė (nurodyti kiekvienos išbandytos rūšies etaloninių degalų vertes pagal fazes: 
išmatuotosi os vertės, dėl bendrų verčių žr. JT taisyklės Nr. 154 B6 priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 punktus)
Išmetamas CO 2 kiekis  
(g/km)Bandymas Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
MCO2 ,p,5 / MCO2 ,c,5 1
2
3
vidurkis
Galutinė MCO2,p,H / MCO2 ,c,H vertė
2.5.1.1.4. Deg alų sąnaudos (nurodyti kiekvienos išbandyt os rūšies etaloninių degalų vertes pagal fazes: išmatuotosios 
vertės, dėl bendrų verčių žr. JT taisyklės Nr. 154 B6 priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 punktus)
Degalų sąnaudos (l/100 km arba m3/ 
100 km arba kg/100 km)(1) arba degalų 
naudojimo efektyvumas (km/l arba  
km/kg)(1) (jei taikoma)Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
Galutinės FC p,H/FC c,H ar FEp,H, FEc,H 
vertėsLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/149  
2.5.1.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
2.5.1.2.1. Ciklo energijos poreikis: ..................................................................................... J
2.5.1.2.2. Kelio apkrov os koeficie ntai
2.5.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
2.5.1.2.3. Išmetamo CO 2 masė (nurodyti kiekvienos išbandytos rūšies etaloninių degalų vertes pagal fazes: 
išmatuotosi os vertės, dėl bendrų verčių žr. JT taisyklės Nr. 154 B6 priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 punktus)
Išmetamas CO 2 kiekis  
(g/km)Bandymas Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
vidurkis
Galutinė MCO2,p,L /M CO2,c,L vertė
2.5.1.2.4. Deg alų sąnaudos (nurodyti kiekvienos išbandyt os rūšies etaloninių degalų vertes pagal fazes: išmatuotosios 
vertės, dėl bendrų verčių žr. JT taisyklės Nr. 154 B6 priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 punktus)
Degalų sąnaudos (l/100 km arba m3/ 
100 km arba kg/100 km)(1) arba degalų 
naudojimo efektyvumas (km/l arba  
km/kg)(1) (jei taikoma)Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
Galutinės FC p,L/FC c,L ar FEp,L, FEc,L 
vertės
2.5.1.3. Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė: NOVC-HEV (jei taikoma)
2.5.1.3.1. Ciklo energijos poreikis: ..................................................................................... J
2.5.1.3.2. Kelio apkrov os koeficie ntai
2.5.1.3.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.3.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
2.5.1.3.3. Išmetamo CO 2 masė (nurodyti kiekvienos išbandytos rūšies etaloninių degalų vertes pagal fazes: 
išmatuotosi os vertės, dėl bendrų verčių žr. JT taisyklės Nr. 154 B6 priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 punktus)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/150 2021 11 26  
Išmetamas CO 2 kiekis  
(g/km)Bandymas Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
vidurkis
Galutinė MCO2,p,L /M CO2,c,L vertė
2.5.1.3.4. Deg alų sąnaudos (nurodyti kiekvienos išbandyt os rūšies etaloninių degalų vertes pagal fazes: išmatuotosios 
vertės, dėl bendrų verčių žr. JT taisyklės Nr. 154 B6 priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 punktus)
Degalų sąnaudos (l/100 km arba m3/ 
100 km arba kg/100 km)(1) arba degalų 
naudojimo efektyvumas (km/l arba  
km/kg)(1) (jei taikoma)Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
Galutinės FC p,L / FC c,L ar FEp,L, FEc,L 
vertės
2.5.1.4. Jei tai vidaus degimo varikliu varomos transpor to priemonės, kuriose įrengt os periodiškai rege neruojamos 
sistem os, kaip apibrėžta JT taisyklės Nr. 154 3.8.1 punkt e, bandymų rezultatai koreguojami taikant Ki 
koeficie ntą, kaip nurodyta JT taisyklės Nr. 154 B6 priedo 1 priedėlyje.
2.5.1.4.1. Informacija apie regenera vimo strate giją, taikomą dėl išmetamo CO 2 kiekio ir degalų sąnaudų
D – veikimo ciklų skaičius tarp dviejų ciklų, kai vyksta regenera vimo ciklai: ..................................
d – regener avimui reikalingas veikimo ciklų skaičius: .........................................................
Taikytinas 1 tipo ciklas (JT taisyklės Nr. 154 B4 priedas(14): ...........
Bendra
Ki (pridedamasis / dauginamasis)(1)
CO 2 ir degalų sąnaudų vertės(10)
2.5.2. Grynosios elektr inės transpor to priemonės (10)
2.5.2.1. Elektros energijos sąnaudos
2.5.2.1.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė
2.5.2.1.1.1. Ciklo energijos poreikis: ..................................................................................... J
2.5.2.1.1.2. Kelio apkrov os koeficie ntai
2.5.2.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
(10)Išbraukti, kas netaik oma (tam tikrais atvejais, jei taikomas daugiau kaip vienas punktas, nereikia niek o išbraukti).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/151  
2.5.2.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
EAC(Wh) Bandymas
1
2
3
EC (Wh/km)Bandy -
mas(kai taikytina)
Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisVažiuo -
jant 
miesteBendra 
vertė
Apskaičiuoto s EC 1
2
3
vidurkis
Deklar uojamoji vertė — — — — —
2.5.2.1.1.3. Bendras laikas, kai vykdant ciklą laikomasi leidžiamųjų nuokr ypų: ......................................... s
2.5.2.1.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
2.5.2.1.2.1. Ciklo energijos poreikis: ..................................................................................... J
2.5.2.1.2.2. Kelio apkrov os koeficie ntai
2.5.2.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.2.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
EAC(Wh) Bandymas
1
2
3
EC (Wh/km) Bandymas Važiuojant miest e Bendra vertė
Apskaičiuoto s EC 1
2
3
vidurkis
Deklar uojamoji vertė —LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/152 2021 11 26  
EC (Wh/km)Bandy -
masMažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisVažiuo -
jant 
miesteBendra 
vertė
Apskaičiuoto s EC 1
2
3
vidurkis
Deklar uojamoji vertė — — — — —
2.5.2.1.2.3. Bendras laikas, kai vykdant ciklą laikomasi leidžiamųjų nuokr ypų: … s
2.5.2.2. Grynoji elektr inė rida
2.5.2.2.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė
GER (km)Bandy -
masMažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisVažiuo -
jant 
miesteBendra 
vertė
Išmatuotoj i grynoji 
elektr inė rida1
2
3
vidurkis
Deklar uojamoji vertė — — — — —
2.5.2.2.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
GER (km)Bandy -
masMažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisVažiuo -
jant 
miesteBendr a vertė
Išmatuotoj i grynoji 
elektr inė rida1
2
3
vidurkis
Deklar uojamoji vertė — — — — —
GER (km) Bandymas Važiuojant mieste Bendr a vertė
Išmatuotoj i grynoji 
elektr inė rida1
2
3
vidurkis
Deklar uojamoji vertė —LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/153  
2.5.3. Iš išorės įkraunama (OVC) hibr idinė elektr inė transpor to priemonė ir hibr idinė transpor to priemonė su kuro 
elementais (jei taikoma):
2.5.3.1. Įkrov os palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masė (taikytina tik OVC-HEV)
2.5.3.1.1. Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė
2.5.3.1.1.1. Ciklo energijos poreikis: ..................................................................................... J
2.5.3.1.1.2. Kelio apkrov os koeficie ntai
2.5.3.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
Išmetamas CO 2 kiekis  
(g/km)Bandymas Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Vidurkis
Galutinė MCO2,p,H /M CO2,c,H vertė
2.5.3.1.2. Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
2.5.3.1.2.1. Ciklo energijos poreikis: ..................................................................................... J
2.5.3.1.2.2. Kelio apkrov os koeficie ntai
2.5.3.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
Išmetamas CO 2 kiekis  
(g/km)Bandymas Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Vidurkis
Galutinė MCO2,p,L /M CO2,c,L vertė
2.5.3.1.3. Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
2.5.3.1.3.1. Ciklo energijos poreikis: ..................................................................................... J
2.5.3.1.3.2. Kelio apkrov os koeficie ntaiLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/154 2021 11 26  
2.5.3.1.3.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.3.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
Išmetamas CO 2 kiekis  
(g/km)Bandymas Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Vidurkis
MCO2 ,p,M/M CO2,c,M
2.5.3.2. Įkrov os naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė (taikytina tik OVC-HEV)
Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė
Išmetamas CO 2 kiekis  
(g/km)Bandymas Bendra vertė
MCO2,CD 1
2
3
Vidurkis
Galutinė MCO2,CD,H vertė
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
Išmetamas CO2 kiekis  
(g/km)Bandymas Bendra vertė
MCO2,CD 1
2
3
Vidurkis
Galutinė MCO2,CD,L vertė
Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
Išmetamas CO 2 kiekis  
(g/km)Bandymas Bendra vertė
MCO2,CD 1
2
3
Vidurkis
Galutinė MCO2,CD,M vertėLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/155  
2.5.3.3. Išmetamo CO2 masė (sver tinė, bendra) (11)(taikytina tik OVC-HEV):
Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė: MCO2,weight ed ................................................ g/km
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): MCO2,weight ed ................................. g/km
Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): MCO2,weight ed .......................... g/km
2.5.3.3.1. Interpoliacijos šeimos transpor to priemonių išmetamo CO 2 kiekio mažiausioji ir didžiausioji vertės
2.5.3.4. Deg alų sąnaudos įkrov os palaikymo režimo sąlygomis
Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė
Deg alų sąnaudos (l/100 km arba m3/ 
100 km arba kg/100 km)(1) arba degalų 
naudojimo efektyvumas (km/l arba  
km/kg)(1) (jei taikoma)Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
Galutinės FC p,H / FC c,H ar FEp,H, FEc,H 
vertės
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
Deg alų sąnaudos (l/100 km arba m3/ 
100 km arba kg/100 km)(1) arba degalų 
naudojimo efektyvumas (km/l arba  
km/kg)(1) (jei taikoma)Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
Galutinės FC p,L / FC c,L ar FEp,L, FEc,L 
vertės
Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
Deg alų sąnaudos (l/100 km arba m3/ 
100 km arba kg/100 km)(1) arba degalų 
naudojimo efektyvumas (km/l arba  
km/kg)(1) (jei taikoma)Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisBendra vertė
Galutinės FC p,M / FC c,M ar FEp,M, FEc,M 
vertės
2.5.3.5. Deg alų sąnaudos įkrov os naudojimo režimo sąlygomis
Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė
Deg alų sąnaudos (l/100 km arba m3/100 km arba  
kg/100 km)(1) arba degalų naudojimo efektyvumas  
(km/l arba km/kg) (1) (jei taikoma)Bendra vertė
Galutinės FC CD,H ar FECD,H vertės
(11)Išmatuota per kombinuotą ciklą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/156 2021 11 26  
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
Deg alų sąnaudos (l/100 km arba m3/100 km arba  
kg/100 km)(1) arba degalų naudojimo efektyvumas  
(km/l arba km/kg)(1) (jei taikoma)Bendra vertė
Galutinės FC CD,L ar FECD,L vertės
Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma)
Deg alų sąnaudos (l/100 km arba m3/100 km arba  
kg/100 km)(1) arba degalų naudojimo efektyvumas  
(km/l arba km/kg)(1) (jei taikoma)Bendra vertė
Galutinės FC CD,M ar FECD,M vertės
2.5.3.6. Deg alų sąnaudos (sver tinės, bendros) (12)(jei taikoma):
Daug CO2 išmetanti transpor to priemonė: FC weighted ......... l/100 km ar (kg/100/km); ar FEweighted ........ 
km/l
Mažai CO2 išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): FC weighted ............ l/100 km ar (kg/100/km); ar 
FEweighted ................................................................................................. km/l
Vidutinį CO2 kiekį išmetanti transpor to priemonė (jei taikoma): FC weighted ........ l/100 km ar (kg/100/km); 
ar FEweighted ............................................................................................... km/l
2.5.3.7. Intervalai:
2.5.3.7.1. Visa elektr inė rida (VER)
VER (km) Bandymas Važiuojant miest e Bendra vertė
VER vertės 1
2
3
Vidurkis
Galutinės VER vertės
2.5.3.7.2. Visos elektr inės ridos ekvivalentas VERE (jei taikoma)
VERE (km) Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisVažiuojant 
miesteBendra vertė
VERE vertės
2.5.3.7.3. Fakt inė įkro vos naudojimo ciklo rida FĮNR
FĮNR (km) Bendra vertė
FĮNR vertės
(12)Išmatuota per kombinuotą ciklą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/157  
2.5.3.7.4. Įkrov os naudojimo ciklo rida ĮNCR
ĮNCR (km) Bandymas Bendra vertė
ĮNCR vertės 1
2
3
Vidurkis
Galutinės ĮNCR vertės
2.5.3.8. Elektros energijos sąnaudos
2.5.3.8.1. Elektros energijos sąnaudos (EC)
EAC(Wh)
EC (Wh/km) Mažas Vidutinis DidelisLabai 
didelisVažiuojant 
miesteBendra vertė
Elektros energijos 
sąnaudų vertės
2.5.3.8.2. Pagal naudingumo koeficientą apskaičiuotos sver tinės elektros energi jos sąnaudos įkro vos naudojimo 
režimo sąlygomis, EC AC,CD (bendros)
EC AC,CD (Wh/km) Bandymas Bendra vertė
EC AC,CD vertės 1
2
3
Vidurkis
Galutinės EC AC,CD vertės
2.5.3.8.3. Pagal naudingumo koeficientą apskaičiuot os sver tinės elektros energijos sąnaudos EC AC, weighted (bendros)
EC AC,weighted (Wh/km) Bandymas Bendra vertė
EC AC,weighted vertės 1
2
3
Vidurkis
Galutinės EC AC,weighted vertės
Jei tai bazinė transpor to priemonė, pakar toti tai, kas nurodyta 2.5.3 punkte.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/158 2021 11 26  
2.5.4. Iš vidaus įkraunamos hibr idinės transpor to priemonės su kuro elementais (NO VC-FCHV)
Deg alų sąnaudos (kg/100 km) ar km/kg Bendra vertė
Galutinės FC c vertės
Jei tai bazinė transpor to priemonė, pakar toti tai, kas nurodyta 2.5.4 punkte.
2.5.5. Deg alų ir (arba) elektros energi jos sąnaudų stebėsenos įtaisas: taip / netaik oma ...............................
3. Pastabos. .......................................................................................................
Paaiškinamosios pastabos
(4)Jeigu tipo identifikavimo priemonėse yra ženklų, nesusi jusių su tipo patvir tinimo sertifikate nurodytu 
transpor to priemonės tipu, dokumentuose jie žymimi simboliu „?“ (pvz., ABC??123??).
(5)Rezer vuota
(5a)Rezer vuota
(6)Rezer vuota
(8)Jei taikoma.
(9)Suapvalinama iki 2 skaičių po kablelio.
(10)Suapvalinama iki 4 skaičių po kablelio.
(11)Netaik oma
(12)Vidutinė vertė, apskaičiuota pridedant vidutines vertes (M.Ki), apskaičiuotas THC ir NOx atveju.
(13)Suapvalinama taip, kad skaitmenų po kablelio skaičius būtų vienu didesnis nei ribinės vertės.
(14)Nurodyti taikomą procedūrą.
(22)Taikomas 1 tipo ciklas: JT taisyklės Nr. 154 B1 priedas.
(23)Jeigu vietoj 1 tipo bandymų ciklo taikomas modeliav imo metodas, ši vertė turi būti modeliav imo 
metodu gauta vertė.
(a)Išbraukti, kas netaik oma (tam tikrais atvejais, jei taikomas daugiau kaip vienas punktas, nereikia niek o 
išbraukti).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/159  
3 PRIED AS 
Patvir tinimo ženklo išdėstymas 
Patvir tinimo ženkle, sute iktame ir pritvir tintame prie transpor to priemonės, kaip numatyta šios taisyklės 5 dalyje, tipo 
patvir tinimo numer is nurodomas kartu su raidiniu skaitmeniniu ženklu, žyminčiu lygį, kurį apima patvir tinimas.
Šiame priede nurodoma, kaip šis ženklas atrodo ir kaip jį sukur ti.
Toliau pateiki amoje grafinėje schemoje vaizduojamas bendras ženklo atvaizdas, proporcijos ir turinys. Be to, nurodoma 
skaitmenų ir abėcėlės raidžių reikšmė ir šaltiniai, kuriais remiantis galima nustatyti atitinkamas altern atyvas kiekvienu 
patvir tinimo atveju.
a ≥ 8 mm
Toliau pateikt oje grafi nėje schemoje pate ikiamas praktinis pavyzd ys, kaip ženklas turėtų būti sukur tas.
Pateiktu prie transpor to priemonės pagal šios taisyklės 5 dalį pritvir tintu patvir tinimo ženklu parodoma, kad atitinkamas 
transpor to priemonių tipas buvo patvir tintas Jungtinėje Karalystėje (E11) pagal Taisyklę Nr. 154; patvir tinimo numer is – 
2439, kaip nurodyta 5.2.1 punkto 3 dalyje. Šis ženklas rodo, kad patvir tinimas buvo suteiktas pagal šios taisyklės 
pirmosios redakcijos reikalavim us. Be to, kartu nurodomas kodas (1A) reiškia, kad transpor to priemonė patvir tinta iki 1A 
lygio (Europa).
Toliau pateikt oje grafi nėje schemoje pate ikiamas praktinis pavyzd ys, kaip ženklas turėtų būti sukur tas.
(1)Šalies numer is pagal šios taisyklės 5.4.1 punkto išnašą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/160 2021 11 26  
Pirmiau pateiktas patvir tinimo ženklas, pritvir tintas prie transpor to priemonės pagal šios taisyklės 5 dalį, rodo, kad 
atitinkamas transpor to priemonės tipas buvo patvir tintas Prancūzijoje (E2) pagal
a)JT taisyklę Nr. 83 (patvir tinimo numer io 9876 3 segmentas). Šis ženklas rodo, kad patvir tinimas buvo suteiktas pagal 
šios taisyklės su 08 serijos pake itimais reikalavimus . Be to, kartu nurodomas kodas (ZA) reiškia, kad transpor to 
priemonė patvir tinta pagal tam tikro lygio reikala vimus, susijusius su kodu ZA.
b)Ši taisyklė, kaip nurodyta patvir tinimo numer io 2439 3 segmente. Šis ženklas rodo, kad patvir tinimas buvo suteiktas 
paga l šios taisyklės pirmosios redakcijos reikalavim us. Be to, kartu nurodomas kodas (1A) reiškia, kad transpor to 
priemonė patvir tinta iki 1A lygio (Europa).
A3/1 lentelė
Patvir tinimo lygį rodantys simboliai 
Kodas Reikalavimus nustačiusioji susitar iančioji šalis
1A Europos Sąjunga
1B Japonija
02 Suder intoji sistemaLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/161  
PRIED AI. B DALIS 
B dalies prieduose aprašomos procedūros, kurias taikant nustatomas dujinių junginių kiekis, kietųjų dalelių masė, kietųjų 
dalelių kiekis (jei PN privaloma matuoti), išmetamas CO 2 kiekis, degalų sąnaudos, elektros energijos sąnaudos ir lengvųjų 
transpor to priemonių elektr inė rida.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/162 2021 11 26  
B1 PRIED AS 
Pasauliniai suder inti lengvųjų transpor to priemonių bandymų ciklai (WL TC) 
1. BENDRIEJI REIKAL AVIMAI
Važiavimo ciklas priklauso nuo bandomosios transpor to priemonės vardinės galio s ir parengtos eksploatuoti 
transpor to priemonės masės (W/kg) minus 75 kg ir didžiausiojo greičio vmax santykio (kaip apibrėžta šios 
taisyklės 3.7.2 punkt e).
Pagal šiame priede nustatytus reikalavimus pasir inktas ciklas kitose šios taisyklės vietose vadinamas taikomu 
ciklu.
2. TRANSPORTO PRIEMONIŲ KLASIFIKA CIJA
2.1. 1 klasės transpor to priemonės galios ir parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masės minus 75 kg 
santykis Pmr≤22 , W/kg.
2.2. 2 klasės transpor to priemonės galios ir parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masės minus 75 kg 
santykis turi būti >22, bet ≤34 W/kg.
2.3. 3 klasės transpor to priemonės galios ir parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masės minus 75 kg 
santykis turi būti >34 W/kg.
2.3.1. 3 klasės transpor to priemonės suskirstyt os į 2 poklasius pagal jų didžiausiąjį greitį vmax.
2.3.1.1. 3a klasės transpor to priemonės, kurių vmax < 120 km/h.
2.3.1.2. 3b klasės transpor to priemonės, kurių vmax ≥ 120 km/h.
2.3.2. Visos transpor to priemonės, išbandyt os pagal B8 priedą, laikomos 3 klasės transpor to priemonėmis.
3. BAN DYMŲ CIKL AI
3.1. 1 klasės ciklas
3.1.1. Visą 1 klasės ciklą sudaro mažo greičio fazė (Low 1(Medium 1) ir papildoma mažo greičio fazė (Low 1).
3.1.2. Mažo greičio fazė (Low 1) apibūdinama A1/1 paveiksle ir A1/1 lentelėje.
3.1.3. Vidutinio greičio (Medium 1) fazė apibūdinama A1/2 paveiks le ir A1/2 lentelėje.
3.2. 2 klasės ciklas
3.2.1. 1A lygis
Visą 2 klasės ciklą sudaro mažo greičio fazė (Low 2), vidutinio greičio fazė (Medium 2), didelio greičio fazė (High 2) 
ir labai didelio greičio fazė (Extra High 2).
1B lygis
Visą 2 klasės ciklą sudaro mažo greičio fazė (Low 2), vidutinio greičio fazė (Medium 2) ir didelio greičio fazė 
(High 2).
3.2.2. Mažo greičio (Low 2) fazė apibūdinama A1/3 paveiksle ir A1/3 lentelėje.
3.2.3. Vidutinio greičio (Medium 2) fazė apibūdinama A1/4 paveiks le ir A1/4 lentelėje.
3.2.4. Didelio greičio (High 2) fazė apibūdinama A1/5 paveiks le ir A1/5 lentelėje.
3.2.5. Labai didelio greičio (Extra High 2) fazė apibūdinama A1/6 paveiksle ir A1/6 lentelėje.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/163  
3.3. 3 klasės ciklas
3 klasės ciklai skirstomi į 2 poklasius, atsižvelgiant į papildomą 3 klasės transpor to priemonių skirstymą.
3.3.1. 3a klasės ciklas
3.3.1.1. 1A lygis
Visą 3a klasės ciklą sudaro mažo greičio fazė (Low 3), vidutinio greičio fazė (Medium 3a), didelio greičio fazė 
(High 3a) ir labai didelio greičio fazė (Extra High 3).
1B lygis
Visą 3a klasės ciklą sudaro mažo greičio fazė (Low 3), vidutinio greičio fazė (Medium 3a) ir didelio greičio fazė 
(High 3a).
3.3.1.2. Mažo greičio (Low 3 ir A1/7 lentelėje.
3.3.1.3. Vidutinio greičio (Medium 3a) fazė apibūdinama A1/8 paveiksle ir A1/8 lentelėje.
3.3.1.4. Didelio greičio (High 3a) fazė apibūdinama A1/10 paveiksle ir A1/10 lentelėje.
3.3.1.5. Labai didelio greičio (Extra High 3) fazė apibūdinama A1/12 paveiksle ir A1/12 lentel ėje.
3.3.2. 3b klasės ciklas
3.3.2.1. 1A lygis
Visą 3b klasės ciklą sudaro mažo greičio fazė (Low 3), vidutinio greičio fazė (Medium 3b), didelio greičio fazė 
(High 3b) ir labai didelio greičio fazė (Extra High 3).
1B lygis
Visą 3b klasės ciklą sudaro mažo greičio fazė (Low 3), vidutinio greičio fazė (Medium 3b) ir didelio greičio fazė 
(High 3b).
3.3.2.2. Mažo greičio (Low 3) fazė apibūdinama A1/7 paveiksle ir A1/7 lentelėje.
3.3.2.3. Vidutinio greičio (Medium 3b) fazė apibūdinama A1/9 paveiks le ir A1/9 lentelėje.
3.3.2.4. Didelio greičio (High 3b) fazė apibūdinama A1/11 paveiks le ir A1/11 lentelėje.
3.3.2.5. Labai didelio greičio (Extra High 3) fazė apibūdinama A1/12 paveiksle ir A1/12 lentel ėje.
3.4. Ciklo fazių trukmė
3.4.1. 1 klasės ciklas
Pirmoji mažo greičio fazė prasideda 0 sekundę (tstar t_low11 ) ir baigiasi 589 sekundę (tend_low11 , trukmė – 589 s).
Vidutinio greičio fazė prasideda 589 sekundę (tstart_medium1 ) ir baigiasi 1 022 sekundę (tend_medium1 , trukmė – 433 s).
Antroji mažo greičio fazė prasideda 1 022 sekundę (tstart_low12 ) ir baigiasi 1 611 sekundę (tend_low12 , trukmė – 589 s).
3.4.2. 2 ir 3 klasių ciklai
1A lygis
Mažo greičio fazė prasideda 0 sekundę (tstar t_low 2, tstar t_low3 ) ir baigiasi 589 sekundę (tend_low 2, tend_low3 , trukmė – 
589 s).
Vidutinio greičio fazė prasideda 589 sekundę (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) ir baigiasi 1 022 sekundę (tend_medium2 , 
tend_medium3 , trukmė – 433 s).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/164 2021 11 26  
Didelio greičio fazė prasideda 1 022 sekundę (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) ir baigiasi 1 477 sekundę (tend_high2 , tend_high3 , 
trukmė – 455 s).
Labai didelio greičio fazė prasideda 1 477 sekundę (tstar t_exhigh2 , tstar t_exhigh3 ) ir baigiasi 1 800 sekundę (tend_exhigh2 , 
tend_exhigh3 , trukmė – 323 s).
1B lygis
Mažo greičio fazė prasideda 0 sekundę (tstar t_low 2, tstar t_low3 ) ir baigiasi 589 sekundę (tend_low 2, tend_low3 , trukmė – 
589 s).
Vidutinio greičio fazė prasideda 589 sekundę (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) ir baigiasi 1 022 sekundę (tend_medium2 , 
tend_medium3 , trukmė – 433 s).
Didelio greičio fazė prasideda 1 022 sekundę (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) ir baigiasi 1 477 sekundę (tend_high2 , tend_high3 , 
trukmė – 455 s).
3.5. WLTC miesto ciklai
1A lygis
OVC-HEV ir PEV bandomos taikant atitinkamus 3a ir 3b klasių WLTC ir WLTC miesto ciklus (žr. B8 priedą).
WLTC miesto ciklą sudaro tik mažo ir vidutinio greičio fazės.
1B lygis
OVC-HEV ir PEV bandomos taikant atitinkamus 3a ir 3b klasių WLTC ciklus (žr. B8 priedą).
4. WLTC, 1 KLASĖS CIKL AS
A1/1 pav.
WLTC, 1 klasės ciklas, mažo greičio fazė (Low11)
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/165  
A1/2a pav.
WLTC, 1 klasės ciklas, vidutinio greičio fazė (Medium 1)
A1/2b pav.
WLTC, 1 klasės ciklas, mažo greičio fazė (Low12)
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/166 2021 11 26  
A1/1 lentelė
WLTC, 1 ciklas, mažo greičio fazė (Low11) (589 sekundė yra mažo greičio fazės Low11 pabaiga ir 
vidutinio greičio fazės Medium 1 pradžia) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
0 0,0 47 18,8 94 0,0 141 35,7
1 0,0 48 19,5 95 0,0 142 35,9
2 0,0 49 20,2 96 0,0 143 36,6
3 0,0 50 20,9 97 0,0 144 37,5
4 0,0 51 21,7 98 0,0 145 38,4
5 0,0 52 22,4 99 0,0 146 39,3
6 0,0 53 23,1 100 0,0 147 40,0
7 0,0 54 23,7 101 0,0 148 40,6
8 0,0 55 24,4 102 0,0 149 41,1
9 0,0 56 25,1 103 0,0 150 41,4
10 0,0 57 25,4 104 0,0 151 41,6
11 0,0 58 25,2 105 0,0 152 41,8
12 0,2 59 23,4 106 0,0 153 41,8
13 3,1 60 21,8 107 0,0 154 41,9
14 5,7 61 19,7 108 0,7 155 41,9
15 8,0 62 17,3 109 1,1 156 42,0
16 10,1 63 14,7 110 1,9 157 42,0
17 12,0 64 12,0 111 2,5 158 42,2
18 13,8 65 9,4 112 3,5 159 42,3
19 15,4 66 5,6 113 4,7 160 42,6
20 16,7 67 3,1 114 6,1 161 43,0
21 17,7 68 0,0 115 7,5 162 43,3
22 18,3 69 0,0 116 9,4 163 43,7
23 18,8 70 0,0 117 11,0 164 44,0
24 18,9 71 0,0 118 12,9 165 44,3
25 18,4 72 0,0 119 14,5 166 44,5
26 16,9 73 0,0 120 16,4 167 44,6
27 14,3 74 0,0 121 18,0 168 44,6
28 10,8 75 0,0 122 20,0 169 44,5
29 7,1 76 0,0 123 21,5 170 44,4
30 4,0 77 0,0 124 23,5 171 44,3
31 0,0 78 0,0 125 25,0 172 44,2
32 0,0 79 0,0 126 26,8 173 44,1
33 0,0 80 0,0 127 28,2 174 44,0
34 0,0 81 0,0 128 30,0 175 43,9LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/167  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
35 1,5 82 0,0 129 31,4 176 43,8
36 3,8 83 0,0 130 32,5 177 43,7
37 5,6 84 0,0 131 33,2 178 43,6
38 7,5 85 0,0 132 33,4 179 43,5
39 9,2 86 0,0 133 33,7 180 43,4
40 10,8 87 0,0 134 33,9 181 43,3
41 12,4 88 0,0 135 34,2 182 43,1
42 13,8 89 0,0 136 34,4 183 42,9
43 15,2 90 0,0 137 34,7 184 42,7
44 16,3 91 0,0 138 34,9 185 42,5
45 17,3 92 0,0 139 35,2 186 42,3
46 18,0 93 0,0 140 35,4 187 42,2
188 42,2 237 39,7 286 25,3 335 14,3
189 42,2 238 39,9 287 24,9 336 14,3
190 42,3 239 40,0 288 24,5 337 14,0
191 42,4 240 40,1 289 24,2 338 13,0
192 42,5 241 40,2 290 24,0 339 11,4
193 42,7 242 40,3 291 23,8 340 10,2
194 42,9 243 40,4 292 23,6 341 8,0
195 43,1 244 40,5 293 23,5 342 7,0
196 43,2 245 40,5 294 23,4 343 6,0
197 43,3 246 40,4 295 23,3 344 5,5
198 43,4 247 40,3 296 23,3 345 5,0
199 43,4 248 40,2 297 23,2 346 4,5
200 43,2 249 40,1 298 23,1 347 4,0
201 42,9 250 39,7 299 23,0 348 3,5
202 42,6 251 38,8 300 22,8 349 3,0
203 42,2 252 37,4 301 22,5 350 2,5
204 41,9 253 35,6 302 22,1 351 2,0
205 41,5 254 33,4 303 21,7 352 1,5
206 41,0 255 31,2 304 21,1 353 1,0
207 40,5 256 29,1 305 20,4 354 0,5
208 39,9 257 27,6 306 19,5 355 0,0
209 39,3 258 26,6 307 18,5 356 0,0
210 38,7 259 26,2 308 17,6 357 0,0
211 38,1 260 26,3 309 16,6 358 0,0
212 37,5 261 26,7 310 15,7 359 0,0
213 36,9 262 27,5 311 14,9 360 0,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/168 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
214 36,3 263 28,4 312 14,3 361 2,2
215 35,7 264 29,4 313 14,1 362 4,5
216 35,1 265 30,4 314 14,0 363 6,6
217 34,5 266 31,2 315 13,9 364 8,6
218 33,9 267 31,9 316 13,8 365 10,6
219 33,6 268 32,5 317 13,7 366 12,5
220 33,5 269 33,0 318 13,6 367 14,4
221 33,6 270 33,4 319 13,5 368 16,3
222 33,9 271 33,8 320 13,4 369 17,9
223 34,3 272 34,1 321 13,3 370 19,1
224 34,7 273 34,3 322 13,2 371 19,9
225 35,1 274 34,3 323 13,2 372 20,3
226 35,5 275 33,9 324 13,2 373 20,5
227 35,9 276 33,3 325 13,4 374 20,7
228 36,4 277 32,6 326 13,5 375 21,0
229 36,9 278 31,8 327 13,7 376 21,6
230 37,4 279 30,7 328 13,8 377 22,6
231 37,9 280 29,6 329 14,0 378 23,7
232 38,3 281 28,6 330 14,1 379 24,8
233 38,7 282 27,8 331 14,3 380 25,7
234 39,1 283 27,0 332 14,4 381 26,2
235 39,3 284 26,4 333 14,4 382 26,4
236 39,5 285 25,8 334 14,4 383 26,4
384 26,4 433 0,0 482 3,1 531 48,2
385 26,5 434 0,0 483 4,6 532 48,5
386 26,6 435 0,0 484 6,1 533 48,7
387 26,8 436 0,0 485 7,8 534 48,9
388 26,9 437 0,0 486 9,5 535 49,1
389 27,2 438 0,0 487 11,3 536 49,1
390 27,5 439 0,0 488 13,2 537 49,0
391 28,0 440 0,0 489 15,0 538 48,8
392 28,8 441 0,0 490 16,8 539 48,6
393 29,9 442 0,0 491 18,4 540 48,5
394 31,0 443 0,0 492 20,1 541 48,4
395 31,9 444 0,0 493 21,6 542 48,3
396 32,5 445 0,0 494 23,1 543 48,2
397 32,6 446 0,0 495 24,6 544 48,1
398 32,4 447 0,0 496 26,0 545 47,5LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/169  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
399 32,0 448 0,0 497 27,5 546 46,7
400 31,3 449 0,0 498 29,0 547 45,7
401 30,3 450 0,0 499 30,6 548 44,6
402 28,0 451 0,0 500 32,1 549 42,9
403 27,0 452 0,0 501 33,7 550 40,8
404 24,0 453 0,0 502 35,3 551 38,2
405 22,5 454 0,0 503 36,8 552 35,3
406 19,0 455 0,0 504 38,1 553 31,8
407 17,5 456 0,0 505 39,3 554 28,7
408 14,0 457 0,0 506 40,4 555 25,8
409 12,5 458 0,0 507 41,2 556 22,9
410 9,0 459 0,0 508 41,9 557 20,2
411 7,5 460 0,0 509 42,6 558 17,3
412 4,0 461 0,0 510 43,3 559 15,0
413 2,9 462 0,0 511 44,0 560 12,3
414 0,0 463 0,0 512 44,6 561 10,3
415 0,0 464 0,0 513 45,3 562 7,8
416 0,0 465 0,0 514 45,5 563 6,5
417 0,0 466 0,0 515 45,5 564 4,4
418 0,0 467 0,0 516 45,2 565 3,2
419 0,0 468 0,0 517 44,7 566 1,2
420 0,0 469 0,0 518 44,2 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 43,6 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 43,1 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 42,8 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 42,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 42,8 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 43,3 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 43,9 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 44,6 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 45,4 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 46,3 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 47,2 578 0,0
432 0,0 481 1,6 530 47,8 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/170 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
A1/2a lentelė
WLTC, 1 klasės ciklas, vidutinio greičio fazė (Medium 1) (ši fazė prasideda 589 sekundę) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
590 0,0 637 18,4 684 56,2 731 57,9
591 0,0 638 19,0 685 56,7 732 58,8
592 0,0 639 20,1 686 57,3 733 59,6
593 0,0 640 21,5 687 57,9 734 60,3
594 0,0 641 23,1 688 58,4 735 60,9
595 0,0 642 24,9 689 58,8 736 61,3
596 0,0 643 26,4 690 58,9 737 61,7
597 0,0 644 27,9 691 58,4 738 61,8
598 0,0 645 29,2 692 58,1 739 61,8
599 0,0 646 30,4 693 57,6 740 61,6
600 0,6 647 31,6 694 56,9 741 61,2
601 1,9 648 32,8 695 56,3 742 60,8
602 2,7 649 34,0 696 55,7 743 60,4
603 5,2 650 35,1 697 55,3 744 59,9
604 7,0 651 36,3 698 55,0 745 59,4
605 9,6 652 37,4 699 54,7 746 58,9
606 11,4 653 38,6 700 54,5 747 58,6
607 14,1 654 39,6 701 54,4 748 58,2
608 15,8 655 40,6 702 54,3 749 57,9
609 18,2 656 41,6 703 54,2 750 57,7
610 19,7 657 42,4 704 54,1 751 57,5
611 21,8 658 43,0 705 53,8 752 57,2
612 23,2 659 43,6 706 53,5 753 57,0
613 24,7 660 44,0 707 53,0 754 56,8
614 25,8 661 44,4 708 52,6 755 56,6
615 26,7 662 44,8 709 52,2 756 56,6LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/171  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
616 27,2 663 45,2 710 51,9 757 56,7
617 27,7 664 45,6 711 51,7 758 57,1
618 28,1 665 46,0 712 51,7 759 57,6
619 28,4 666 46,5 713 51,8 760 58,2
620 28,7 667 47,0 714 52,0 761 59,0
621 29,0 668 47,5 715 52,3 762 59,8
622 29,2 669 48,0 716 52,6 763 60,6
623 29,4 670 48,6 717 52,9 764 61,4
624 29,4 671 49,1 718 53,1 765 62,2
625 29,3 672 49,7 719 53,2 766 62,9
626 28,9 673 50,2 720 53,3 767 63,5
627 28,5 674 50,8 721 53,3 768 64,2
628 28,1 675 51,3 722 53,4 769 64,4
629 27,6 676 51,8 723 53,5 770 64,4
630 26,9 677 52,3 724 53,7 771 64,0
631 26,0 678 52,9 725 54,0 772 63,5
632 24,6 679 53,4 726 54,4 773 62,9
633 22,8 680 54,0 727 54,9 774 62,4
634 21,0 681 54,5 728 55,6 775 62,0
635 19,5 682 55,1 729 56,3 776 61,6
636 18,6 683 55,6 730 57,1 777 61,4
778 61,2 827 49,7 876 53,2 925 44,4
779 61,0 828 50,6 877 53,1 926 44,5
780 60,7 829 51,6 878 53,0 927 44,6
781 60,2 830 52,5 879 53,0 928 44,7
782 59,6 831 53,3 880 53,0 929 44,6
783 58,9 832 54,1 881 53,0 930 44,5
784 58,1 833 54,7 882 53,0 931 44,4
785 57,2 834 55,3 883 53,0 932 44,2
786 56,3 835 55,7 884 52,8 933 44,1
787 55,3 836 56,1 885 52,5 934 43,7
788 54,4 837 56,4 886 51,9 935 43,3
789 53,4 838 56,7 887 51,1 936 42,8
790 52,4 839 57,1 888 50,2 937 42,3
791 51,4 840 57,5 889 49,2 938 41,6
792 50,4 841 58,0 890 48,2 939 40,7
793 49,4 842 58,7 891 47,3 940 39,8
794 48,5 843 59,3 892 46,4 941 38,8LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/172 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
795 47,5 844 60,0 893 45,6 942 37,8
796 46,5 845 60,6 894 45,0 943 36,9
797 45,4 846 61,3 895 44,3 944 36,1
798 44,3 847 61,5 896 43,8 945 35,5
799 43,1 848 61,5 897 43,3 946 35,0
800 42,0 849 61,4 898 42,8 947 34,7
801 40,8 850 61,2 899 42,4 948 34,4
802 39,7 851 60,5 900 42,0 949 34,1
803 38,8 852 60,0 901 41,6 950 33,9
804 38,1 853 59,5 902 41,1 951 33,6
805 37,4 854 58,9 903 40,3 952 33,3
806 37,1 855 58,4 904 39,5 953 33,0
807 36,9 856 57,9 905 38,6 954 32,7
808 37,0 857 57,5 906 37,7 955 32,3
809 37,5 858 57,1 907 36,7 956 31,9
810 37,8 859 56,7 908 36,2 957 31,5
811 38,2 860 56,4 909 36,0 958 31,0
812 38,6 861 56,1 910 36,2 959 30,6
813 39,1 862 55,8 911 37,0 960 30,2
814 39,6 863 55,5 912 38,0 961 29,7
815 40,1 864 55,3 913 39,0 962 29,1
816 40,7 865 55,0 914 39,7 963 28,4
817 41,3 866 54,7 915 40,2 964 27,6
818 41,9 867 54,4 916 40,7 965 26,8
819 42,7 868 54,2 917 41,2 966 26,0
820 43,4 869 54,0 918 41,7 967 25,1
821 44,2 870 53,9 919 42,2 968 24,2
822 45,0 871 53,7 920 42,7 969 23,3
823 45,9 872 53,6 921 43,2 970 22,4
824 46,8 873 53,5 922 43,6 971 21,5
825 47,7 874 53,4 923 44,0 972 20,6
826 48,7 875 53,3 924 44,2 973 19,7
974 18,8
975 17,7
976 16,4
977 14,9
978 13,2
979 11,3LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/173  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
980 9,4
981 7,5
982 5,6
983 3,7
984 1,9
985 1,0
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/174 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/2b lentelė
WLTC, 1 ciklas, mažo greičio fazė (Low12) (1 022 sekundė yra vidutinio greičio fazės Medium 1 pabaiga 
ir mažo greičio fazės Low12 pradžia) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 023 0,0 1 070 19,5 1 117 0,0 1 164 35,9
1 024 0,0 1 071 20,2 1 118 0,0 1 165 36,6
1 025 0,0 1 072 20,9 1 119 0,0 1 166 37,5
1 026 0,0 1 073 21,7 1 120 0,0 1 167 38,4
1 027 0,0 1 074 22,4 1 121 0,0 1 168 39,3
1 028 0,0 1 075 23,1 1 122 0,0 1 169 40,0
1 029 0,0 1 076 23,7 1 123 0,0 1 170 40,6
1 030 0,0 1 077 24,4 1 124 0,0 1 171 41,1
1 031 0,0 1 078 25,1 1 125 0,0 1 172 41,4
1 032 0,0 1 079 25,4 1 126 0,0 1 173 41,6
1 033 0,0 1 080 25,2 1 127 0,0 1 174 41,8
1 034 0,2 1 081 23,4 1 128 0,0 1 175 41,8
1 035 3,1 1 082 21,8 1 129 0,0 1 176 41,9
1 036 5,7 1 083 19,7 1 130 0,7 1 177 41,9
1 037 8,0 1 084 17,3 1 131 1,1 1 178 42,0
1 038 10,1 1 085 14,7 1 132 1,9 1 179 42,0
1 039 12,0 1 086 12,0 1 133 2,5 1 180 42,2
1 040 13,8 1 087 9,4 1 134 3,5 1 181 42,3
1 041 15,4 1 088 5,6 1 135 4,7 1 182 42,6
1 042 16,7 1 089 3,1 1 136 6,1 1 183 43,0
1 043 17,7 1 090 0,0 1 137 7,5 1 184 43,3
1 044 18,3 1 091 0,0 1 138 9,4 1 185 43,7
1 045 18,8 1 092 0,0 1 139 11,0 1 186 44,0
1 046 18,9 1 093 0,0 1 140 12,9 1 187 44,3
1 047 18,4 1 094 0,0 1 141 14,5 1 188 44,5
1 048 16,9 1 095 0,0 1 142 16,4 1 189 44,6
1 049 14,3 1 096 0,0 1 143 18,0 1 190 44,6LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/175  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 050 10,8 1 097 0,0 1 144 20,0 1 191 44,5
1 051 7,1 1 098 0,0 1 145 21,5 1 192 44,4
1 052 4,0 1 099 0,0 1 146 23,5 1 193 44,3
1 053 0,0 1 100 0,0 1 147 25,0 1 194 44,2
1 054 0,0 1 101 0,0 1 148 26,8 1 195 44,1
1 055 0,0 1 102 0,0 1 149 28,2 1 196 44,0
1 056 0,0 1 103 0,0 1 150 30,0 1 197 43,9
1 057 1,5 1 104 0,0 1 151 31,4 1 198 43,8
1 058 3,8 1 105 0,0 1 152 32,5 1 199 43,7
1 059 5,6 1 106 0,0 1 153 33,2 1 200 43,6
1 060 7,5 1 107 0,0 1 154 33,4 1 201 43,5
1 061 9,2 1 108 0,0 1 155 33,7 1 202 43,4
1 062 10,8 1 109 0,0 1 156 33,9 1 203 43,3
1 063 12,4 1 110 0,0 1 157 34,2 1 204 43,1
1 064 13,8 1 111 0,0 1 158 34,4 1 205 42,9
1 065 15,2 1 112 0,0 1 159 34,7 1 206 42,7
1 066 16,3 1 113 0,0 1 160 34,9 1 207 42,5
1 067 17,3 1 114 0,0 1 161 35,2 1 208 42,3
1 068 18,0 1 115 0,0 1 162 35,4 1 209 42,2
1 069 18,8 1 116 0,0 1 163 35,7 1 210 42,2
1 211 42,2 1 260 39,9 1 309 24,9 1 358 14,3
1 212 42,3 1 261 40,0 1 310 24,5 1 359 14,0
1 213 42,4 1 262 40,1 1 311 24,2 1 360 13,0
1 214 42,5 1 263 40,2 1 312 24,0 1 361 11,4
1 215 42,7 1 264 40,3 1 313 23,8 1 362 10,2
1 216 42,9 1 265 40,4 1 314 23,6 1 363 8,0
1 217 43,1 1 266 40,5 1 315 23,5 1 364 7,0
1 218 43,2 1 267 40,5 1 316 23,4 1 365 6,0
1 219 43,3 1 268 40,4 1 317 23,3 1 366 5,5
1 220 43,4 1 269 40,3 1 318 23,3 1 367 5,0
1 221 43,4 1 270 40,2 1 319 23,2 1 368 4,5
1 222 43,2 1 271 40,1 1 320 23,1 1 369 4,0
1 223 42,9 1 272 39,7 1 321 23,0 1 370 3,5
1 224 42,6 1 273 38,8 1 322 22,8 1 371 3,0
1 225 42,2 1 274 37,4 1 323 22,5 1 372 2,5
1 226 41,9 1 275 35,6 1 324 22,1 1 373 2,0
1 227 41,5 1 276 33,4 1 325 21,7 1 374 1,5
1 228 41,0 1 277 31,2 1 326 21,1 1 375 1,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/176 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 229 40,5 1 278 29,1 1 327 20,4 1 376 0,5
1 230 39,9 1 279 27,6 1 328 19,5 1 377 0,0
1 231 39,3 1 280 26,6 1 329 18,5 1 378 0,0
1 232 38,7 1 281 26,2 1 330 17,6 1 379 0,0
1 233 38,1 1 282 26,3 1 331 16,6 1 380 0,0
1 234 37,5 1 283 26,7 1 332 15,7 1 381 0,0
1 235 36,9 1 284 27,5 1 333 14,9 1 382 0,0
1 236 36,3 1 285 28,4 1 334 14,3 1 383 2,2
1 237 35,7 1 286 29,4 1 335 14,1 1 384 4,5
1 238 35,1 1 287 30,4 1 336 14,0 1 385 6,6
1 239 34,5 1 288 31,2 1 337 13,9 1 386 8,6
1 240 33,9 1 289 31,9 1 338 13,8 1 387 10,6
1 241 33,6 1 290 32,5 1 339 13,7 1 388 12,5
1 242 33,5 1 291 33,0 1 340 13,6 1 389 14,4
1 243 33,6 1 292 33,4 1 341 13,5 1 390 16,3
1 244 33,9 1 293 33,8 1 342 13,4 1 391 17,9
1 245 34,3 1 294 34,1 1 343 13,3 1 392 19,1
1 246 34,7 1 295 34,3 1 344 13,2 1 393 19,9
1 247 35,1 1 296 34,3 1 345 13,2 1 394 20,3
1 248 35,5 1 297 33,9 1 346 13,2 1 395 20,5
1 249 35,9 1 298 33,3 1 347 13,4 1 396 20,7
1 250 36,4 1 299 32,6 1 348 13,5 1 397 21,0
1 251 36,9 1 300 31,8 1 349 13,7 1 398 21,6
1 252 37,4 1 301 30,7 1 350 13,8 1 399 22,6
1 253 37,9 1 302 29,6 1 351 14,0 1 400 23,7
1 254 38,3 1 303 28,6 1 352 14,1 1 401 24,8
1 255 38,7 1 304 27,8 1 353 14,3 1 402 25,7
1 256 39,1 1 305 27,0 1 354 14,4 1 403 26,2
1 257 39,3 1 306 26,4 1 355 14,4 1 404 26,4
1 258 39,5 1 307 25,8 1 356 14,4 1 405 26,4
1 259 39,7 1 308 25,3 1 357 14,3 1 406 26,4
1 407 26,5 1 456 0,0 1 505 4,6 1 554 48,5
1 408 26,6 1 457 0,0 1 506 6,1 1 555 48,7
1 409 26,8 1 458 0,0 1 507 7,8 1 556 48,9
1 410 26,9 1 459 0,0 1 508 9,5 1 557 49,1
1 411 27,2 1 460 0,0 1 509 11,3 1 558 49,1
1 412 27,5 1 461 0,0 1 510 13,2 1 559 49,0
1 413 28,0 1 462 0,0 1 511 15,0 1 560 48,8LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/177  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 414 28,8 1 463 0,0 1 512 16,8 1 561 48,6
1 415 29,9 1 464 0,0 1 513 18,4 1 562 48,5
1 416 31,0 1 465 0,0 1 514 20,1 1 563 48,4
1 417 31,9 1 466 0,0 1 515 21,6 1 564 48,3
1 418 32,5 1 467 0,0 1 516 23,1 1 565 48,2
1 419 32,6 1 468 0,0 1 517 24,6 1 566 48,1
1 420 32,4 1 469 0,0 1 518 26,0 1 567 47,5
1 421 32,0 1 470 0,0 1 519 27,5 1 568 46,7
1 422 31,3 1 471 0,0 1 520 29,0 1 569 45,7
1 423 30,3 1 472 0,0 1 521 30,6 1 570 44,6
1 424 28,0 1 473 0,0 1 522 32,1 1 571 42,9
1 425 27,0 1 474 0,0 1 523 33,7 1 572 40,8
1 426 24,0 1 475 0,0 1 524 35,3 1 573 38,2
1 427 22,5 1 476 0,0 1 525 36,8 1 574 35,3
1 428 19,0 1 477 0,0 1 526 38,1 1 575 31,8
1 429 17,5 1 478 0,0 1 527 39,3 1 576 28,7
1 430 14,0 1 479 0,0 1 528 40,4 1 577 25,8
1 431 12,5 1 480 0,0 1 529 41,2 1 578 22,9
1 432 9,0 1 481 0,0 1 530 41,9 1 579 20,2
1 433 7,5 1 482 0,0 1 531 42,6 1 580 17,3
1 434 4,0 1 483 0,0 1 532 43,3 1 581 15,0
1 435 2,9 1 484 0,0 1 533 44,0 1 582 12,3
1 436 0,0 1 485 0,0 1 534 44,6 1 583 10,3
1 437 0,0 1 486 0,0 1 535 45,3 1 584 7,8
1 438 0,0 1 487 0,0 1 536 45,5 1 585 6,5
1 439 0,0 1 488 0,0 1 537 45,5 1 586 4,4
1 440 0,0 1 489 0,0 1 538 45,2 1 587 3,2
1 441 0,0 1 490 0,0 1 539 44,7 1 588 1,2
1 442 0,0 1 491 0,0 1 540 44,2 1 589 0,0
1 443 0,0 1 492 0,0 1 541 43,6 1 590 0,0
1 444 0,0 1 493 0,0 1 542 43,1 1 591 0,0
1 445 0,0 1 494 0,0 1 543 42,8 1 592 0,0
1 446 0,0 1 495 0,0 1 544 42,7 1 593 0,0
1 447 0,0 1 496 0,0 1 545 42,8 1 594 0,0
1 448 0,0 1 497 0,0 1 546 43,3 1 595 0,0
1 449 0,0 1 498 0,0 1 547 43,9 1 596 0,0
1 450 0,0 1 499 0,0 1 548 44,6 1 597 0,0
1 451 0,0 1 500 0,0 1 549 45,4 1 598 0,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/178 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 452 0,0 1 501 0,0 1 550 46,3 1 599 0,0
1 453 0,0 1 502 0,0 1 551 47,2 1 600 0,0
1 454 0,0 1 503 1,6 1 552 47,8 1 601 0,0
1 455 0,0 1 504 3,1 1 553 48,2 1 602 0,0
1 603 0,0
1 604 0,0
1 605 0,0
1 606 0,0
1 607 0,0
1 608 0,0
1 609 0,0
1 610 0,0
1 611 0,0
5. WLTC, 2 KLASĖS CIKL AS
A1/3 pav.
WLTC, 2 klasės ciklas, mažo greičio fazė (Low2)
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/179  
A1/4 pav.
WLTC, 2 klasės ciklas, vidutinio greičio fazė (Medium 2)
A1/5 pav.
WLTC, 2 klasės ciklas, didelio greičio fazė (High 2)
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/180 2021 11 26  
A1/6 pav.
Šis paveikslas skir tas tik 1A lygiui.
WLTC, 2 klasės ciklas, labai didelio greičio fazė (Extra High 2)
A1/3 lentelė
WLTC, 2 klasės ciklas, mažo greičio fazė (Low2) (589 sekundė yra mažo greičio fazės Low1 pabaiga ir 
vidutinio greičio fazės Medium 1 pradžia) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
0 0,0 47 11,6 94 0,0 141 36,8
1 0,0 48 12,4 95 0,0 142 35,1
2 0,0 49 13,2 96 0,0 143 32,2
3 0,0 50 14,2 97 0,0 144 31,1
4 0,0 51 14,8 98 0,0 145 30,8
5 0,0 52 14,7 99 0,0 146 29,7
6 0,0 53 14,4 100 0,0 147 29,4
7 0,0 54 14,1 101 0,0 148 29,0
8 0,0 55 13,6 102 0,0 149 28,5
9 0,0 56 13,0 103 0,0 150 26,0
10 0,0 57 12,4 104 0,0 151 23,4
11 0,0 58 11,8 105 0,0 152 20,7
12 0,0 59 11,2 106 0,0 153 17,4
13 1,2 60 10,6 107 0,8 154 15,2
14 2,6 61 9,9 108 1,4 155 13,5
15 4,9 62 9,0 109 2,3 156 13,0
16 7,3 63 8,2 110 3,5 157 12,4LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/181  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
17 9,4 64 7,0 111 4,7 158 12,3
18 11,4 65 4,8 112 5,9 159 12,2
19 12,7 66 2,3 113 7,4 160 12,3
20 13,3 67 0,0 114 9,2 161 12,4
21 13,4 68 0,0 115 11,7 162 12,5
22 13,3 69 0,0 116 13,5 163 12,7
23 13,1 70 0,0 117 15,0 164 12,8
24 12,5 71 0,0 118 16,2 165 13,2
25 11,1 72 0,0 119 16,8 166 14,3
26 8,9 73 0,0 120 17,5 167 16,5
27 6,2 74 0,0 121 18,8 168 19,4
28 3,8 75 0,0 122 20,3 169 21,7
29 1,8 76 0,0 123 22,0 170 23,1
30 0,0 77 0,0 124 23,6 171 23,5
31 0,0 78 0,0 125 24,8 172 24,2
32 0,0 79 0,0 126 25,6 173 24,8
33 0,0 80 0,0 127 26,3 174 25,4
34 1,5 81 0,0 128 27,2 175 25,8
35 2,8 82 0,0 129 28,3 176 26,5
36 3,6 83 0,0 130 29,6 177 27,2
37 4,5 84 0,0 131 30,9 178 28,3
38 5,3 85 0,0 132 32,2 179 29,9
39 6,0 86 0,0 133 33,4 180 32,4
40 6,6 87 0,0 134 35,1 181 35,1
41 7,3 88 0,0 135 37,2 182 37,5
42 7,9 89 0,0 136 38,7 183 39,2
43 8,6 90 0,0 137 39,0 184 40,5
44 9,3 91 0,0 138 40,1 185 41,4
45 10 92 0,0 139 40,4 186 42,0
46 10,8 93 0,0 140 39,7 187 42,5
188 43,2 237 33,5 286 32,5 335 25,0
189 44,4 238 35,8 287 30,9 336 24,6
190 45,9 239 37,6 288 28,6 337 23,9
191 47,6 240 38,8 289 25,9 338 23,0
192 49,0 241 39,6 290 23,1 339 21,8
193 50,0 242 40,1 291 20,1 340 20,7
194 50,2 243 40,9 292 17,3 341 19,6
195 50,1 244 41,8 293 15,1 342 18,7LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/182 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
196 49,8 245 43,3 294 13,7 343 18,1
197 49,4 246 44,7 295 13,4 344 17,5
198 48,9 247 46,4 296 13,9 345 16,7
199 48,5 248 47,9 297 15,0 346 15,4
200 48,3 249 49,6 298 16,3 347 13,6
201 48,2 250 49,6 299 17,4 348 11,2
202 47,9 251 48,8 300 18,2 349 8,6
203 47,1 252 48,0 301 18,6 350 6,0
204 45,5 253 47,5 302 19,0 351 3,1
205 43,2 254 47,1 303 19,4 352 1,2
206 40,6 255 46,9 304 19,8 353 0,0
207 38,5 256 45,8 305 20,1 354 0,0
208 36,9 257 45,8 306 20,5 355 0,0
209 35,9 258 45,8 307 20,2 356 0,0
210 35,3 259 45,9 308 18,6 357 0,0
211 34,8 260 46,2 309 16,5 358 0,0
212 34,5 261 46,4 310 14,4 359 0,0
213 34,2 262 46,6 311 13,4 360 1,4
214 34,0 263 46,8 312 12,9 361 3,2
215 33,8 264 47,0 313 12,7 362 5,6
216 33,6 265 47,3 314 12,4 363 8,1
217 33,5 266 47,5 315 12,4 364 10,3
218 33,5 267 47,9 316 12,8 365 12,1
219 33,4 268 48,3 317 14,1 366 12,6
220 33,3 269 48,3 318 16,2 367 13,6
221 33,3 270 48,2 319 18,8 368 14,5
222 33,2 271 48,0 320 21,9 369 15,6
223 33,1 272 47,7 321 25,0 370 16,8
224 33,0 273 47,2 322 28,4 371 18,2
225 32,9 274 46,5 323 31,3 372 19,6
226 32,8 275 45,2 324 34,0 373 20,9
227 32,7 276 43,7 325 34,6 374 22,3
228 32,5 277 42,0 326 33,9 375 23,8
229 32,3 278 40,4 327 31,9 376 25,4
230 31,8 279 39,0 328 30,0 377 27,0
231 31,4 280 37,7 329 29,0 378 28,6
232 30,9 281 36,4 330 27,9 379 30,2
233 30,6 282 35,2 331 27,1 380 31,2LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/183  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
234 30,6 283 34,3 332 26,4 381 31,2
235 30,7 284 33,8 333 25,9 382 30,7
236 32,0 285 33,3 334 25,5 383 29,5
384 28,6 433 0,0 482 2,5 531 26,0
385 27,7 434 0,0 483 5,2 532 26,5
386 26,9 435 0,0 484 7,9 533 26,9
387 26,1 436 0,0 485 10,3 534 27,3
388 25,4 437 0,0 486 12,7 535 27,9
389 24,6 438 0,0 487 15,0 536 30,3
390 23,6 439 0,0 488 17,4 537 33,2
391 22,6 440 0,0 489 19,7 538 35,4
392 21,7 441 0,0 490 21,9 539 38,0
393 20,7 442 0,0 491 24,1 540 40,1
394 19,8 443 0,0 492 26,2 541 42,7
395 18,8 444 0,0 493 28,1 542 44,5
396 17,7 445 0,0 494 29,7 543 46,3
397 16,6 446 0,0 495 31,3 544 47,6
398 15,6 447 0,0 496 33,0 545 48,8
399 14,8 448 0,0 497 34,7 546 49,7
400 14,3 449 0,0 498 36,3 547 50,6
401 13,8 450 0,0 499 38,1 548 51,4
402 13,4 451 0,0 500 39,4 549 51,4
403 13,1 452 0,0 501 40,4 550 50,2
404 12,8 453 0,0 502 41,2 551 47,1
405 12,3 454 0,0 503 42,1 552 44,5
406 11,6 455 0,0 504 43,2 553 41,5
407 10,5 456 0,0 505 44,3 554 38,5
408 9,0 457 0,0 506 45,7 555 35,5
409 7,2 458 0,0 507 45,4 556 32,5
410 5,2 459 0,0 508 44,5 557 29,5
411 2,9 460 0,0 509 42,5 558 26,5
412 1,2 461 0,0 510 39,5 559 23,5
413 0,0 462 0,0 511 36,5 560 20,4
414 0,0 463 0,0 512 33,5 561 17,5
415 0,0 464 0,0 513 30,4 562 14,5
416 0,0 465 0,0 514 27,0 563 11,5
417 0,0 466 0,0 515 23,6 564 8,5
418 0,0 467 0,0 516 21,0 565 5,6LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/184 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
419 0,0 468 0,0 517 19,5 566 2,6
420 0,0 469 0,0 518 17,6 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 16,1 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 14,5 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 13,5 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 13,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 16,0 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 18,1 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 20,8 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 21,5 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 22,5 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 23,4 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 24,5 578 0,0
432 0,0 481 1,4 530 25,6 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
A1/4 lentelė
WLTC, 2 klasės ciklas, vidutinio greičio fazė (Medium 2) (ši fazė prasideda 589 sekundę) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
590 0,0 637 38,6 684 59,3 731 55,3
591 0,0 638 39,8 685 60,2 732 55,1
592 0,0 639 40,6 686 61,3 733 54,8
593 0,0 640 41,1 687 62,4 734 54,6
594 0,0 641 41,9 688 63,4 735 54,5
595 0,0 642 42,8 689 64,4 736 54,3
596 0,0 643 44,3 690 65,4 737 53,9
597 0,0 644 45,7 691 66,3 738 53,4LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/185  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
598 0,0 645 47,4 692 67,2 739 52,6
599 0,0 646 48,9 693 68,0 740 51,5
600 0,0 647 50,6 694 68,8 741 50,2
601 1,6 648 52,0 695 69,5 742 48,7
602 3,6 649 53,7 696 70,1 743 47,0
603 6,3 650 55,0 697 70,6 744 45,1
604 9,0 651 56,8 698 71,0 745 43,0
605 11,8 652 58,0 699 71,6 746 40,6
606 14,2 653 59,8 700 72,2 747 38,1
607 16,6 654 61,1 701 72,8 748 35,4
608 18,5 655 62,4 702 73,5 749 32,7
609 20,8 656 63,0 703 74,1 750 30,0
610 23,4 657 63,5 704 74,3 751 27,5
611 26,9 658 63,0 705 74,3 752 25,3
612 30,3 659 62,0 706 73,7 753 23,4
613 32,8 660 60,4 707 71,9 754 22,0
614 34,1 661 58,6 708 70,5 755 20,8
615 34,2 662 56,7 709 68,9 756 19,8
616 33,6 663 55,0 710 67,4 757 18,9
617 32,1 664 53,7 711 66,0 758 18,0
618 30,0 665 52,7 712 64,7 759 17,0
619 27,5 666 51,9 713 63,7 760 16,1
620 25,1 667 51,4 714 62,9 761 15,5
621 22,8 668 51,0 715 62,2 762 14,4
622 20,5 669 50,7 716 61,7 763 14,9
623 17,9 670 50,6 717 61,2 764 15,9
624 15,1 671 50,8 718 60,7 765 17,1
625 13,4 672 51,2 719 60,3 766 18,3
626 12,8 673 51,7 720 59,9 767 19,4
627 13,7 674 52,3 721 59,6 768 20,4
628 16,0 675 53,1 722 59,3 769 21,2
629 18,1 676 53,8 723 59,0 770 21,9
630 20,8 677 54,5 724 58,6 771 22,7
631 23,7 678 55,1 725 58,0 772 23,4
632 26,5 679 55,9 726 57,5 773 24,2
633 29,3 680 56,5 727 56,9 774 24,3
634 32,0 681 57,1 728 56,3 775 24,2
635 34,5 682 57,8 729 55,9 776 24,1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/186 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
636 36,8 683 58,5 730 55,6 777 23,8
778 23,0 827 59,9 876 46,9 925 49,0
779 22,6 828 60,7 877 47,1 926 48,5
780 21,7 829 61,4 878 47,5 927 48,0
781 21,3 830 62,0 879 47,8 928 47,5
782 20,3 831 62,5 880 48,3 929 47,0
783 19,1 832 62,9 881 48,8 930 46,9
784 18,1 833 63,2 882 49,5 931 46,8
785 16,9 834 63,4 883 50,2 932 46,8
786 16,0 835 63,7 884 50,8 933 46,8
787 14,8 836 64,0 885 51,4 934 46,9
788 14,5 837 64,4 886 51,8 935 46,9
789 13,7 838 64,9 887 51,9 936 46,9
790 13,5 839 65,5 888 51,7 937 46,9
791 12,9 840 66,2 889 51,2 938 46,9
792 12,7 841 67,0 890 50,4 939 46,8
793 12,5 842 67,8 891 49,2 940 46,6
794 12,5 843 68,6 892 47,7 941 46,4
795 12,6 844 69,4 893 46,3 942 46,0
796 13,0 845 70,1 894 45,1 943 45,5
797 13,6 846 70,9 895 44,2 944 45,0
798 14,6 847 71,7 896 43,7 945 44,5
799 15,7 848 72,5 897 43,4 946 44,2
800 17,1 849 73,2 898 43,1 947 43,9
801 18,7 850 73,8 899 42,5 948 43,7
802 20,2 851 74,4 900 41,8 949 43,6
803 21,9 852 74,7 901 41,1 950 43,6
804 23,6 853 74,7 902 40,3 951 43,5
805 25,4 854 74,6 903 39,7 952 43,5
806 27,1 855 74,2 904 39,3 953 43,4
807 28,9 856 73,5 905 39,2 954 43,3
808 30,4 857 72,6 906 39,3 955 43,1
809 32,0 858 71,8 907 39,6 956 42,9
810 33,4 859 71,0 908 40,0 957 42,7
811 35,0 860 70,1 909 40,7 958 42,5
812 36,4 861 69,4 910 41,4 959 42,4
813 38,1 862 68,9 911 42,2 960 42,2
814 39,7 863 68,4 912 43,1 961 42,1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/187  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
815 41,6 864 67,9 913 44,1 962 42,0
816 43,3 865 67,1 914 44,9 963 41,8
817 45,1 866 65,8 915 45,6 964 41,7
818 46,9 867 63,9 916 46,4 965 41,5
819 48,7 868 61,4 917 47,0 966 41,3
820 50,5 869 58,4 918 47,8 967 41,1
821 52,4 870 55,4 919 48,3 968 40,8
822 54,1 871 52,4 920 48,9 969 40,3
823 55,7 872 50,0 921 49,4 970 39,6
824 56,8 873 48,3 922 49,8 971 38,5
825 57,9 874 47,3 923 49,6 972 37,0
826 59,0 875 46,8 924 49,3 973 35,1
974 33,0
975 30,6
976 27,9
977 25,1
978 22,0
979 18,8
980 15,5
981 12,3
982 8,8
983 6,0
984 3,6
985 1,6
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/188 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/5 lentelė
WLTC, 2 klasės ciklas, didelio greičio fazė (High 2) (1 022 sekundė yra vidutinio greičio fazės Medium 2 
pabaiga ir didelio greičio fazės High 2 pradžia) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 023 0,0 1 070 46,0 1 117 73,9 1 164 71,7
1 024 0,0 1 071 46,4 1 118 74,9 1 165 69,9
1 025 0,0 1 072 47,0 1 119 75,7 1 166 67,9
1 026 0,0 1 073 47,4 1 120 76,4 1 167 65,7
1 027 1,1 1 074 48,0 1 121 77,1 1 168 63,5
1 028 3,0 1 075 48,4 1 122 77,6 1 169 61,2
1 029 5,7 1 076 49,0 1 123 78,0 1 170 59,0
1 030 8,4 1 077 49,4 1 124 78,2 1 171 56,8LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/189  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 031 11,1 1 078 50,0 1 125 78,4 1 172 54,7
1 032 14,0 1 079 50,4 1 126 78,5 1 173 52,7
1 033 17,0 1 080 50,8 1 127 78,5 1 174 50,9
1 034 20,1 1 081 51,1 1 128 78,6 1 175 49,4
1 035 22,7 1 082 51,3 1 129 78,7 1 176 48,1
1 036 23,6 1 083 51,3 1 130 78,9 1 177 47,1
1 037 24,5 1 084 51,3 1 131 79,1 1 178 46,5
1 038 24,8 1 085 51,3 1 132 79,4 1 179 46,3
1 039 25,1 1 086 51,3 1 133 79,8 1 180 46,5
1 040 25,3 1 087 51,3 1 134 80,1 1 181 47,2
1 041 25,5 1 088 51,3 1 135 80,5 1 182 48,3
1 042 25,7 1 089 51,4 1 136 80,8 1 183 49,7
1 043 25,8 1 090 51,6 1 137 81,0 1 184 51,3
1 044 25,9 1 091 51,8 1 138 81,2 1 185 53,0
1 045 26,0 1 092 52,1 1 139 81,3 1 186 54,9
1 046 26,1 1 093 52,3 1 140 81,2 1 187 56,7
1 047 26,3 1 094 52,6 1 141 81,0 1 188 58,6
1 048 26,5 1 095 52,8 1 142 80,6 1 189 60,2
1 049 26,8 1 096 52,9 1 143 80,0 1 190 61,6
1 050 27,1 1 097 53,0 1 144 79,1 1 191 62,2
1 051 27,5 1 098 53,0 1 145 78,0 1 192 62,5
1 052 28,0 1 099 53,0 1 146 76,8 1 193 62,8
1 053 28,6 1 100 53,1 1 147 75,5 1 194 62,9
1 054 29,3 1 101 53,2 1 148 74,1 1 195 63,0
1 055 30,4 1 102 53,3 1 149 72,9 1 196 63,0
1 056 31,8 1 103 53,4 1 150 71,9 1 197 63,1
1 057 33,7 1 104 53,5 1 151 71,2 1 198 63,2
1 058 35,8 1 105 53,7 1 152 70,9 1 199 63,3
1 059 37,8 1 106 55,0 1 153 71,0 1 200 63,5
1 060 39,5 1 107 56,8 1 154 71,5 1 201 63,7
1 061 40,8 1 108 58,8 1 155 72,3 1 202 63,9
1 062 41,8 1 109 60,9 1 156 73,2 1 203 64,1
1 063 42,4 1 110 63,0 1 157 74,1 1 204 64,3
1 064 43,0 1 111 65,0 1 158 74,9 1 205 66,1
1 065 43,4 1 112 66,9 1 159 75,4 1 206 67,9
1 066 44,0 1 113 68,6 1 160 75,5 1 207 69,7
1 067 44,4 1 114 70,1 1 161 75,2 1 208 71,4
1 068 45,0 1 115 71,5 1 162 74,5 1 209 73,1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/190 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 069 45,4 1 116 72,8 1 163 73,3 1 210 74,7
1 211 76,2 1 260 35,4 1 309 72,3 1 358 70,8
1 212 77,5 1 261 32,7 1 310 71,9 1 359 70,8
1 213 78,6 1 262 30,0 1 311 71,3 1 360 70,9
1 214 79,7 1 263 29,9 1 312 70,9 1 361 70,9
1 215 80,6 1 264 30,0 1 313 70,5 1 362 70,9
1 216 81,5 1 265 30,2 1 314 70,0 1 363 70,9
1 217 82,2 1 266 30,4 1 315 69,6 1 364 71,0
1 218 83,0 1 267 30,6 1 316 69,2 1 365 71,0
1 219 83,7 1 268 31,6 1 317 68,8 1 366 71,1
1 220 84,4 1 269 33,0 1 318 68,4 1 367 71,2
1 221 84,9 1 270 33,9 1 319 67,9 1 368 71,3
1 222 85,1 1 271 34,8 1 320 67,5 1 369 71,4
1 223 85,2 1 272 35,7 1 321 67,2 1 370 71,5
1 224 84,9 1 273 36,6 1 322 66,8 1 371 71,7
1 225 84,4 1 274 37,5 1 323 65,6 1 372 71,8
1 226 83,6 1 275 38,4 1 324 63,3 1 373 71,9
1 227 82,7 1 276 39,3 1 325 60,2 1 374 71,9
1 228 81,5 1 277 40,2 1 326 56,2 1 375 71,9
1 229 80,1 1 278 40,8 1 327 52,2 1 376 71,9
1 230 78,7 1 279 41,7 1 328 48,4 1 377 71,9
1 231 77,4 1 280 42,4 1 329 45,0 1 378 71,9
1 232 76,2 1 281 43,1 1 330 41,6 1 379 71,9
1 233 75,4 1 282 43,6 1 331 38,6 1 380 72,0
1 234 74,8 1 283 44,2 1 332 36,4 1 381 72,1
1 235 74,3 1 284 44,8 1 333 34,8 1 382 72,4
1 236 73,8 1 285 45,5 1 334 34,2 1 383 72,7
1 237 73,2 1 286 46,3 1 335 34,7 1 384 73,1
1 238 72,4 1 287 47,2 1 336 36,3 1 385 73,4
1 239 71,6 1 288 48,1 1 337 38,5 1 386 73,8
1 240 70,8 1 289 49,1 1 338 41,0 1 387 74,0
1 241 69,9 1 290 50,0 1 339 43,7 1 388 74,1
1 242 67,9 1 291 51,0 1 340 46,5 1 389 74,0
1 243 65,7 1 292 51,9 1 341 49,1 1 390 73,0
1 244 63,5 1 293 52,7 1 342 51,6 1 391 72,0
1 245 61,2 1 294 53,7 1 343 53,9 1 392 71,0
1 246 59,0 1 295 55,0 1 344 56,0 1 393 70,0
1 247 56,8 1 296 56,8 1 345 57,9 1 394 69,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/191  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 248 54,7 1 297 58,8 1 346 59,7 1 395 68,0
1 249 52,7 1 298 60,9 1 347 61,2 1 396 67,7
1 250 50,9 1 299 63,0 1 348 62,5 1 397 66,7
1 251 49,4 1 300 65,0 1 349 63,5 1 398 66,6
1 252 48,1 1 301 66,9 1 350 64,3 1 399 66,7
1 253 47,1 1 302 68,6 1 351 65,3 1 400 66,8
1 254 46,5 1 303 70,1 1 352 66,3 1 401 66,9
1 255 46,3 1 304 71,0 1 353 67,3 1 402 66,9
1 256 45,1 1 305 71,8 1 354 68,3 1 403 66,9
1 257 43,0 1 306 72,8 1 355 69,3 1 404 66,9
1 258 40,6 1 307 72,9 1 356 70,3 1 405 66,9
1 259 38,1 1 308 73,0 1 357 70,8 1 406 66,9
1 407 66,9 1 456 0,0
1 408 67,0 1 457 0,0
1 409 67,1 1 458 0,0
1 410 67,3 1 459 0,0
1 411 67,5 1 460 0,0
1 412 67,8 1 461 0,0
1 413 68,2 1 462 0,0
1 414 68,6 1 463 0,0
1 415 69,0 1 464 0,0
1 416 69,3 1 465 0,0
1 417 69,3 1 466 0,0
1 418 69,2 1 467 0,0
1 419 68,8 1 468 0,0
1 420 68,2 1 469 0,0
1 421 67,6 1 470 0,0
1 422 67,4 1 471 0,0
1 423 67,2 1 472 0,0
1 424 66,9 1 473 0,0
1 425 66,3 1 474 0,0
1 426 65,4 1 475 0,0
1 427 64,0 1 476 0,0
1 428 62,4 1 477 0,0
1 429 60,6
1 430 58,6
1 431 56,7
1 432 54,8LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/192 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 433 53,0
1 434 51,3
1 435 49,6
1 436 47,8
1 437 45,5
1 438 42,8
1 439 39,8
1 440 36,5
1 441 33,0
1 442 29,5
1 443 25,8
1 444 22,1
1 445 18,6
1 446 15,3
1 447 12,4
1 448 9,6
1 449 6,6
1 450 3,8
1 451 1,6
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
A1/6 lentelė
Ši lentelė taik oma tik 1A lygiui. 
WLTC, 2 klasės ciklas, labai didelio greičio fazė (Extra High 2) (1 477 sekundė yra didelio greičio fazės 
High 2 pabaiga ir labai didelio greičio fazės Extra High 2 pradžia) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 478 0,0 1 525 63,4 1 572 107,4 1 619 113,7
1 479 1,1 1 526 64,5 1 573 108,7 1 620 114,1
1 480 2,3 1 527 65,7 1 574 109,9 1 621 114,4
1 481 4,6 1 528 66,9 1 575 111,2 1 622 114,6
1 482 6,5 1 529 68,1 1 576 112,3 1 623 114,7
1 483 8,9 1 530 69,1 1 577 113,4 1 624 114,7
1 484 10,9 1 531 70,0 1 578 114,4 1 625 114,7LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/193  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 485 13,5 1 532 70,9 1 579 115,3 1 626 114,6
1 486 15,2 1 533 71,8 1 580 116,1 1 627 114,5
1 487 17,6 1 534 72,6 1 581 116,8 1 628 114,5
1 488 19,3 1 535 73,4 1 582 117,4 1 629 114,5
1 489 21,4 1 536 74,0 1 583 117,7 1 630 114,7
1 490 23,0 1 537 74,7 1 584 118,2 1 631 115,0
1 491 25,0 1 538 75,2 1 585 118,1 1 632 115,6
1 492 26,5 1 539 75,7 1 586 117,7 1 633 116,4
1 493 28,4 1 540 76,4 1 587 117,0 1 634 117,3
1 494 29,8 1 541 77,2 1 588 116,1 1 635 118,2
1 495 31,7 1 542 78,2 1 589 115,2 1 636 118,8
1 496 33,7 1 543 78,9 1 590 114,4 1 637 119,3
1 497 35,8 1 544 79,9 1 591 113,6 1 638 119,6
1 498 38,1 1 545 81,1 1 592 113,0 1 639 119,7
1 499 40,5 1 546 82,4 1 593 112,6 1 640 119,5
1 500 42,2 1 547 83,7 1 594 112,2 1 641 119,3
1 501 43,5 1 548 85,4 1 595 111,9 1 642 119,2
1 502 44,5 1 549 87,0 1 596 111,6 1 643 119,0
1 503 45,2 1 550 88,3 1 597 111,2 1 644 118,8
1 504 45,8 1 551 89,5 1 598 110,7 1 645 118,8
1 505 46,6 1 552 90,5 1 599 110,1 1 646 118,8
1 506 47,4 1 553 91,3 1 600 109,3 1 647 118,8
1 507 48,5 1 554 92,2 1 601 108,4 1 648 118,8
1 508 49,7 1 555 93,0 1 602 107,4 1 649 118,9
1 509 51,3 1 556 93,8 1 603 106,7 1 650 119,0
1 510 52,9 1 557 94,6 1 604 106,3 1 651 119,0
1 511 54,3 1 558 95,3 1 605 106,2 1 652 119,1
1 512 55,6 1 559 95,9 1 606 106,4 1 653 119,2
1 513 56,8 1 560 96,6 1 607 107,0 1 654 119,4
1 514 57,9 1 561 97,4 1 608 107,5 1 655 119,6
1 515 58,9 1 562 98,1 1 609 107,9 1 656 119,9
1 516 59,7 1 563 98,7 1 610 108,4 1 657 120,1
1 517 60,3 1 564 99,5 1 611 108,9 1 658 120,3
1 518 60,7 1 565 100,3 1 612 109,5 1 659 120,4
1 519 60,9 1 566 101,1 1 613 110,2 1 660 120,5
1 520 61,0 1 567 101,9 1 614 110,9 1 661 120,5
1 521 61,1 1 568 102,8 1 615 111,6 1 662 120,5
1 522 61,4 1 569 103,8 1 616 112,2 1 663 120,5LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/194 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 523 61,8 1 570 105,0 1 617 112,8 1 664 120,4
1 524 62,5 1 571 106,1 1 618 113,3 1 665 120,3
1 666 120,1 1 715 120,4 1 764 82,6
1 667 119,9 1 716 120,8 1 765 81,9
1 668 119,6 1 717 121,1 1 766 81,1
1 669 119,5 1 718 121,6 1 767 80,0
1 670 119,4 1 719 121,8 1 768 78,7
1 671 119,3 1 720 122,1 1 769 76,9
1 672 119,3 1 721 122,4 1 770 74,6
1 673 119,4 1 722 122,7 1 771 72,0
1 674 119,5 1 723 122,8 1 772 69,0
1 675 119,5 1 724 123,1 1 773 65,6
1 676 119,6 1 725 123,1 1 774 62,1
1 677 119,6 1 726 122,8 1 775 58,5
1 678 119,6 1 727 122,3 1 776 54,7
1 679 119,4 1 728 121,3 1 777 50,9
1 680 119,3 1 729 119,9 1 778 47,3
1 681 119,0 1 730 118,1 1 779 43,8
1 682 118,8 1 731 115,9 1 780 40,4
1 683 118,7 1 732 113,5 1 781 37,4
1 684 118,8 1 733 111,1 1 782 34,3
1 685 119,0 1 734 108,6 1 783 31,3
1 686 119,2 1 735 106,2 1 784 28,3
1 687 119,6 1 736 104,0 1 785 25,2
1 688 120,0 1 737 101,1 1 786 22,0
1 689 120,3 1 738 98,3 1 787 18,9
1 690 120,5 1 739 95,7 1 788 16,1
1 691 120,7 1 740 93,5 1 789 13,4
1 692 120,9 1 741 91,5 1 790 11,1
1 693 121,0 1 742 90,7 1 791 8,9
1 694 121,1 1 743 90,4 1 792 6,9
1 695 121,2 1 744 90,2 1 793 4,9
1 696 121,3 1 745 90,2 1 794 2,8
1 697 121,4 1 746 90,1 1 795 0,0
1 698 121,5 1 747 90,0 1 796 0,0
1 699 121,5 1 748 89,8 1 797 0,0
1 700 121,5 1 749 89,6 1 798 0,0
1 701 121,4 1 750 89,4 1 799 0,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/195  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 702 121,3 1 751 89,2 1 800 0,0
1 703 121,1 1 752 88,9
1 704 120,9 1 753 88,5
1 705 120,6 1 754 88,1
1 706 120,4 1 755 87,6
1 707 120,2 1 756 87,1
1 708 120,1 1 757 86,6
1 709 119,9 1 758 86,1
1 710 119,8 1 759 85,5
1 711 119,8 1 760 85,0
1 712 119,9 1 761 84,4
1 713 120,0 1 762 83,8
1 714 120,2 1 763 83,2
6. WLTC, 3 KLASĖS CIKL AS
A1/7 pav.
WLTC, 3 klasės ciklas, mažo greičio fazė (Low3)
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/196 2021 11 26  
A1/8 pav.
WLTC, 3a klasės ciklas, vidutinio greičio fazė (Medium 3a)
A1/9 pav.
WLTC, 3b klasės ciklas, vidutinio greičio fazė (Medium 3b)
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/197  
A1/10 pav.
WLTC, 3a klasės ciklas, didelio greičio fazė (High 3b)
A1/11 pav.
WLTC, 3b klasės ciklas, didelio greičio fazė (High 3b)
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/198 2021 11 26  
A1/12 pav.
Šis paveikslas skir tas tik 1A lygiui.
WLTC, 3 klasės ciklas, labai didelio greičio fazė (Extra High 3)
A1/7 lentelė
WLTC, 3 klasės ciklas, mažo greičio fazė (Low3) (589 sekundė yra mažo greičio fazės Low3 pabaiga ir 
vidutinio greičio fazės Medium 3 pradžia) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
0 0,0 47 19,5 94 12,0 141 11,7
1 0,0 48 18,4 95 9,1 142 16,4
2 0,0 49 17,8 96 5,8 143 18,9
3 0,0 50 17,8 97 3,6 144 19,9
4 0,0 51 17,4 98 2,2 145 20,8
5 0,0 52 15,7 99 0,0 146 22,8
6 0,0 53 13,1 100 0,0 147 25,4
7 0,0 54 12,1 101 0,0 148 27,7
8 0,0 55 12,0 102 0,0 149 29,2
9 0,0 56 12,0 103 0,0 150 29,8
10 0,0 57 12,0 104 0,0 151 29,4
11 0,0 58 12,3 105 0,0 152 27,2
12 0,2 59 12,6 106 0,0 153 22,6
13 1,7 60 14,7 107 0,0 154 17,3
14 5,4 61 15,3 108 0,0 155 13,3LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/199  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
15 9,9 62 15,9 109 0,0 156 12,0
16 13,1 63 16,2 110 0,0 157 12,6
17 16,9 64 17,1 111 0,0 158 14,1
18 21,7 65 17,8 112 0,0 159 17,2
19 26,0 66 18,1 113 0,0 160 20,1
20 27,5 67 18,4 114 0,0 161 23,4
21 28,1 68 20,3 115 0,0 162 25,5
22 28,3 69 23,2 116 0,0 163 27,6
23 28,8 70 26,5 117 0,0 164 29,5
24 29,1 71 29,8 118 0,0 165 31,1
25 30,8 72 32,6 119 0,0 166 32,1
26 31,9 73 34,4 120 0,0 167 33,2
27 34,1 74 35,5 121 0,0 168 35,2
28 36,6 75 36,4 122 0,0 169 37,2
29 39,1 76 37,4 123 0,0 170 38,0
30 41,3 77 38,5 124 0,0 171 37,4
31 42,5 78 39,3 125 0,0 172 35,1
32 43,3 79 39,5 126 0,0 173 31,0
33 43,9 80 39,0 127 0,0 174 27,1
34 44,4 81 38,5 128 0,0 175 25,3
35 44,5 82 37,3 129 0,0 176 25,1
36 44,2 83 37,0 130 0,0 177 25,9
37 42,7 84 36,7 131 0,0 178 27,8
38 39,9 85 35,9 132 0,0 179 29,2
39 37,0 86 35,3 133 0,0 180 29,6
40 34,6 87 34,6 134 0,0 181 29,5
41 32,3 88 34,2 135 0,0 182 29,2
42 29,0 89 31,9 136 0,0 183 28,3
43 25,1 90 27,3 137 0,0 184 26,1
44 22,2 91 22,0 138 0,2 185 23,6
45 20,9 92 17,0 139 1,9 186 21,0
46 20,4 93 14,2 140 6,1 187 18,9
188 17,1 237 49,2 286 37,4 335 15,0
189 15,7 238 48,4 287 40,7 336 14,5
190 14,5 239 46,9 288 44,0 337 14,3
191 13,7 240 44,3 289 47,3 338 14,5
192 12,9 241 41,5 290 49,2 339 15,4
193 12,5 242 39,5 291 49,8 340 17,8LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/200 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
194 12,2 243 37,0 292 49,2 341 21,1
195 12,0 244 34,6 293 48,1 342 24,1
196 12,0 245 32,3 294 47,3 343 25,0
197 12,0 246 29,0 295 46,8 344 25,3
198 12,0 247 25,1 296 46,7 345 25,5
199 12,5 248 22,2 297 46,8 346 26,4
200 13,0 249 20,9 298 47,1 347 26,6
201 14,0 250 20,4 299 47,3 348 27,1
202 15,0 251 19,5 300 47,3 349 27,7
203 16,5 252 18,4 301 47,1 350 28,1
204 19,0 253 17,8 302 46,6 351 28,2
205 21,2 254 17,8 303 45,8 352 28,1
206 23,8 255 17,4 304 44,8 353 28,0
207 26,9 256 15,7 305 43,3 354 27,9
208 29,6 257 14,5 306 41,8 355 27,9
209 32,0 258 15,4 307 40,8 356 28,1
210 35,2 259 17,9 308 40,3 357 28,2
211 37,5 260 20,6 309 40,1 358 28,0
212 39,2 261 23,2 310 39,7 359 26,9
213 40,5 262 25,7 311 39,2 360 25,0
214 41,6 263 28,7 312 38,5 361 23,2
215 43,1 264 32,5 313 37,4 362 21,9
216 45,0 265 36,1 314 36,0 363 21,1
217 47,1 266 39,0 315 34,4 364 20,7
218 49,0 267 40,8 316 33,0 365 20,7
219 50,6 268 42,9 317 31,7 366 20,8
220 51,8 269 44,4 318 30,0 367 21,2
221 52,7 270 45,9 319 28,0 368 22,1
222 53,1 271 46,0 320 26,1 369 23,5
223 53,5 272 45,6 321 25,6 370 24,3
224 53,8 273 45,3 322 24,9 371 24,5
225 54,2 274 43,7 323 24,9 372 23,8
226 54,8 275 40,8 324 24,3 373 21,3
227 55,3 276 38,0 325 23,9 374 17,7
228 55,8 277 34,4 326 23,9 375 14,4
229 56,2 278 30,9 327 23,6 376 11,9
230 56,5 279 25,5 328 23,3 377 10,2
231 56,5 280 21,4 329 20,5 378 8,9LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/201  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
232 56,2 281 20,2 330 17,5 379 8,0
233 54,9 282 22,9 331 16,9 380 7,2
234 52,9 283 26,6 332 16,7 381 6,1
235 51,0 284 30,2 333 15,9 382 4,9
236 49,8 285 34,1 334 15,6 383 3,7
384 2,3 433 31,3 482 0,0 531 0,0
385 0,9 434 31,1 483 0,0 532 0,0
386 0,0 435 30,6 484 0,0 533 0,2
387 0,0 436 29,2 485 0,0 534 1,2
388 0,0 437 26,7 486 0,0 535 3,2
389 0,0 438 23,0 487 0,0 536 5,2
390 0,0 439 18,2 488 0,0 537 8,2
391 0,0 440 12,9 489 0,0 538 13
392 0,5 441 7,7 490 0,0 539 18,8
393 2,1 442 3,8 491 0,0 540 23,1
394 4,8 443 1,3 492 0,0 541 24,5
395 8,3 444 0,2 493 0,0 542 24,5
396 12,3 445 0,0 494 0,0 543 24,3
397 16,6 446 0,0 495 0,0 544 23,6
398 20,9 447 0,0 496 0,0 545 22,3
399 24,2 448 0,0 497 0,0 546 20,1
400 25,6 449 0,0 498 0,0 547 18,5
401 25,6 450 0,0 499 0,0 548 17,2
402 24,9 451 0,0 500 0,0 549 16,3
403 23,3 452 0,0 501 0,0 550 15,4
404 21,6 453 0,0 502 0,0 551 14,7
405 20,2 454 0,0 503 0,0 552 14,3
406 18,7 455 0,0 504 0,0 553 13,7
407 17,0 456 0,0 505 0,0 554 13,3
408 15,3 457 0,0 506 0,0 555 13,1
409 14,2 458 0,0 507 0,0 556 13,1
410 13,9 459 0,0 508 0,0 557 13,3
411 14,0 460 0,0 509 0,0 558 13,8
412 14,2 461 0,0 510 0,0 559 14,5
413 14,5 462 0,0 511 0,0 560 16,5
414 14,9 463 0,0 512 0,5 561 17,0
415 15,9 464 0,0 513 2,5 562 17,0
416 17,4 465 0,0 514 6,6 563 17,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/202 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
417 18,7 466 0,0 515 11,8 564 15,4
418 19,1 467 0,0 516 16,8 565 10,1
419 18,8 468 0,0 517 20,5 566 4,8
420 17,6 469 0,0 518 21,9 567 0,0
421 16,6 470 0,0 519 21,9 568 0,0
422 16,2 471 0,0 520 21,3 569 0,0
423 16,4 472 0,0 521 20,3 570 0,0
424 17,2 473 0,0 522 19,2 571 0,0
425 19,1 474 0,0 523 17,8 572 0,0
426 22,6 475 0,0 524 15,5 573 0,0
427 27,4 476 0,0 525 11,9 574 0,0
428 31,6 477 0,0 526 7,6 575 0,0
429 33,4 478 0,0 527 4,0 576 0,0
430 33,5 479 0,0 528 2,0 577 0,0
431 32,8 480 0,0 529 1,0 578 0,0
432 31,9 481 0,0 530 0,0 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
A1/8 lentelė
WLTC, 3a klasės ciklas, vidutinio greičio fazė (Medium 3a) (589 sekundė yra mažo greičio fazės Low3 
pabaiga ir vidutinio greičio fazės Medium 3a pradžia) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/203  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 5,2 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,2 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 13,5 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 18,1 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 22,3 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 26,0 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 29,3 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 32,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 36,0 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 39,2 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 42,5 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 45,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,2 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,3 767 20,4
627 46,0 674 38,0 721 20,5 768 24,0
628 46,0 675 40,0 722 23,9 769 29,0
629 46,0 676 40,3 723 26,0 770 32,2
630 46,1 677 40,5 724 28,0 771 36,8
631 46,7 678 39,0 725 31,5 772 39,4
632 47,7 679 35,7 726 33,4 773 43,2LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/204 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
633 48,9 680 31,8 727 36,0 774 45,8
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 49,2
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 51,4
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 54,2
778 56,0 827 37,1 876 75,8 925 62,3
779 58,3 828 38,9 877 76,6 926 62,7
780 59,8 829 41,4 878 76,5 927 62,0
781 61,7 830 44,0 879 76,2 928 61,3
782 62,7 831 46,3 880 75,8 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 75,4 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 74,8 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 73,9 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 72,7 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 71,3 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 70,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 70,0 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 70,0 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 69,0 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,0 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 43,0 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 45,0 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 46,5 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 48,3 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 49,5 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 51,2 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,2 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,6 858 63,9 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 64,4 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 65,0 909 42,1 958 25,1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/205  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
812 43,7 861 65,6 910 44,7 959 27,0
813 39,7 862 66,6 911 46,0 960 29,8
814 35,5 863 67,4 912 48,8 961 33,8
815 31,1 864 68,2 913 50,1 962 37,0
816 26,3 865 69,1 914 51,3 963 40,7
817 21,9 866 70,0 915 54,1 964 43,0
818 18,0 867 70,8 916 55,2 965 45,6
819 17,0 868 71,5 917 56,2 966 46,9
820 18,0 869 72,4 918 56,1 967 47,0
821 21,4 870 73,0 919 56,1 968 46,9
822 24,8 871 73,7 920 56,5 969 46,5
823 27,9 872 74,4 921 57,5 970 45,8
824 30,8 873 74,9 922 59,2 971 44,3
825 33,0 874 75,3 923 60,7 972 41,3
826 35,1 875 75,6 924 61,8 973 36,5
974 31,7
975 27,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/206 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/9 lentelė
WLTC, 3b klasės ciklas, vidutinio greičio fazė (Medium 3b) (589 sekundė yra mažo greičio fazės Low3 
pabaiga ir vidutinio greičio fazės Medium 3b pradžia) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/207  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 4,8 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,1 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 14,2 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 19,8 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 25,5 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 30,5 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 34,8 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 38,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 42,9 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 46,4 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 48,3 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 48,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,5 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,0 767 19,1
627 46,0 674 38,0 721 18,5 768 22,4
628 46,0 675 40,0 722 20,6 769 25,6
629 46,0 676 40,3 723 22,5 770 30,1
630 46,1 677 40,5 724 24,0 771 35,3
631 46,7 678 39,0 725 26,6 772 39,9
632 47,7 679 35,7 726 29,9 773 44,5LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/208 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
633 48,9 680 31,8 727 34,8 774 47,5
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 50,9
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 54,1
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 56,3
778 58,1 827 37,1 876 72,7 925 64,1
779 59,8 828 38,9 877 71,3 926 62,7
780 61,1 829 41,4 878 70,4 927 62,0
781 62,1 830 44,0 879 70,0 928 61,3
782 62,8 831 46,3 880 70,0 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 69,0 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 68,0 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 68,0 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 68,0 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 68,1 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 68,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 68,6 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 68,7 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 68,5 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,1 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 42,1 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 44,7 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 48,4 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 51,4 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 52,7 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 53,0 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,5 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,3 858 64,5 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 65,8 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 66,8 909 42,1 958 25,1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/209  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
812 43,7 861 67,4 910 44,7 959 26,0
813 39,7 862 68,8 911 48,4 960 29,3
814 35,5 863 71,1 912 51,4 961 34,6
815 31,1 864 72,3 913 52,7 962 40,4
816 26,3 865 72,8 914 54,0 963 45,3
817 21,9 866 73,4 915 57,0 964 49,0
818 18,0 867 74,6 916 58,1 965 51,1
819 17,0 868 76,0 917 59,2 966 52,1
820 18,0 869 76,6 918 59,0 967 52,2
821 21,4 870 76,5 919 59,1 968 52,1
822 24,8 871 76,2 920 59,5 969 51,7
823 27,9 872 75,8 921 60,5 970 50,9
824 30,8 873 75,4 922 62,3 971 49,2
825 33,0 874 74,8 923 63,9 972 45,9
826 35,1 875 73,9 924 65,1 973 40,6
974 35,3
975 30,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/210 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/10 lentelė
WLTC, 3a klasės ciklas, didelio greičio fazė (High 3a) (1 022 sekundė yra šios fazės pradžia) 
Laikas s Greitis km/h ssssLaikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 023 0,0 1 070 29,0 1 117 66,2 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 32,0 1 118 65,8 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 34,8 1 119 64,7 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 37,7 1 120 63,6 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 40,8 1 121 62,9 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 43,2 1 122 62,4 1 169 61,5LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/211  
Laikas s Greitis km/h ssssLaikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 029 8,6 1 076 46,0 1 123 61,7 1 170 63,1
1 030 14,6 1 077 48,0 1 124 60,1 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 50,7 1 125 57,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 52,0 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 54,5 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 55,9 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 57,4 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 58,1 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 58,4 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 58,8 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,8 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1107 64,5 1 154 17,7 1201 86,8
1 061 13,4 1108 64,4 1 155 22,8 1202 87,4
1 062 12,0 1109 63,5 1 156 27,3 1203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1206 89,0
1 066 19,9 1 113 61,7 1 160 42,5 1207 89,3LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/212 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h ssssLaikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 067 23,4 1 114 62,0 1 161 45,4 1208 89,8
1 068 24,6 1 115 64,6 1 162 48,2 1209 90,2
1 069 27,0 1 116 66,0 1 163 50,3 1210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 76,0 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 76,0 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 76,1 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 76,3 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 76,5 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 76,6 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 76,8 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 77,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 77,1 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 77,2 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 77,2 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 77,6 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 78,0 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 78,4 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 78,8 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 28,7
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 30,5
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 31,7
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 32,9
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 35,0
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 38,0
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 40,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 42,7
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 45,8
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 47,5LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/213  
Laikas s Greitis km/h ssssLaikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 48,9
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 49,4
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 49,4
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 49,2
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 48,7
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 47,9
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 46,9
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 45,6
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 44,2
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 42,7
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 40,7
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 37,1
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 33,9
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 30,6
1 407 28,6 1 456 0,0
1 408 27,3 1 457 0,0
1 409 27,2 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/214 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h ssssLaikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 431 40,1
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
A1/11 lentelė
WLTC, 3b klasės ciklas, didelio greičio fazė (High 3b) (1 022 sekundė yra šios fazės pradžia) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 023 0,0 1 070 26,4 1 117 69,7 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 28,8 1 118 69,3 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 31,8 1 119 68,1 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 35,3 1 120 66,9 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 39,5 1 121 66,2 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 44,5 1 122 65,7 1 169 61,5
1 029 8,6 1 076 49,3 1 123 64,9 1 170 63,1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/215  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 030 14,6 1 077 53,3 1 124 63,2 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 56,4 1 125 60,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 58,9 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 61,2 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 62,6 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 63,0 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 62,5 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 60,9 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 59,3 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,6 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1 101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1 102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1 103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1 104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1 105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1 106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1 107 64,5 1 154 17,7 1 201 86,8
1 061 13,4 1 108 64,4 1 155 22,8 1 202 87,4
1 062 12,0 1 109 63,5 1 156 27,3 1 203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1 204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1 205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1 206 89,0
1 066 19,9 1 113 62,6 1 160 42,5 1 207 89,3
1 067 23,4 1 114 65,3 1 161 45,4 1 208 89,8LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/216 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 068 24,6 1 115 68,0 1 162 48,2 1 209 90,2
1 069 25,2 1 116 69,4 1 163 50,3 1 210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 75,9 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 75,8 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 75,7 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 75,5 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 75,2 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 75,0 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 74,7 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 74,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 73,7 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 73,3 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 73,5 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 74,0 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 74,9 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 76,1 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 77,7 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 27,3
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 32,9
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 35,6
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 36,7
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 37,6
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 39,4
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 42,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 46,5
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 50,2
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 52,8
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 54,3LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/217  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 54,9
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 54,9
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 54,7
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 54,1
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 53,2
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 52,1
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 50,7
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 49,1
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 47,4
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 45,2
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 41,8
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 36,5
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 31,2
1 407 27,6 1 456 0,0
1 408 26,9 1 457 0,0
1 409 27,3 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9
1 431 40,1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/218 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
A1/12 lentelė
Ši lentelė taik oma tik 1A lygiui. 
WLTC, 3 klasės ciklas, labai didelio greičio fazė (Extra High 3) (1 477 sekundė yra šios fazės pradžia) 
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 478 0,0 1 525 72,5 1 572 120,7 1 619 113,0
1 479 2,2 1 526 70,8 1 573 121,8 1 620 114,1
1 480 4,4 1 527 68,6 1 574 122,6 1 621 115,1
1 481 6,3 1 528 66,2 1 575 123,2 1 622 115,9
1 482 7,9 1 529 64,0 1 576 123,6 1 623 116,5
1 483 9,2 1 530 62,2 1 577 123,7 1 624 116,7
1 484 10,4 1 531 60,9 1 578 123,6 1 625 116,6LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/219  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 485 11,5 1 532 60,2 1 579 123,3 1 626 116,2
1 486 12,9 1 533 60,0 1 580 123,0 1 627 115,2
1 487 14,7 1 534 60,4 1 581 122,5 1 628 113,8
1 488 17,0 1 535 61,4 1 582 122,1 1 629 112,0
1 489 19,8 1 536 63,2 1 583 121,5 1 630 110,1
1 490 23,1 1 537 65,6 1 584 120,8 1 631 108,3
1 491 26,7 1 538 68,4 1 585 120,0 1 632 107,0
1 492 30,5 1 539 71,6 1 586 119,1 1 633 106,1
1 493 34,1 1 540 74,9 1 587 118,1 1 634 105,8
1 494 37,5 1 541 78,4 1 588 117,1 1 635 105,7
1 495 40,6 1 542 81,8 1 589 116,2 1 636 105,7
1 496 43,3 1 543 84,9 1 590 115,5 1 637 105,6
1 497 45,7 1 544 87,4 1 591 114,9 1 638 105,3
1 498 47,7 1 545 89,0 1 592 114,5 1 639 104,9
1 499 49,3 1 546 90,0 1 593 114,1 1 640 104,4
1 500 50,5 1 547 90,6 1 594 113,9 1 641 104,0
1 501 51,3 1 548 91,0 1 595 113,7 1 642 103,8
1 502 52,1 1 549 91,5 1 596 113,3 1 643 103,9
1 503 52,7 1 550 92,0 1 597 112,9 1 644 104,4
1 504 53,4 1 551 92,7 1 598 112,2 1 645 105,1
1 505 54,0 1 552 93,4 1 599 111,4 1 646 106,1
1 506 54,5 1 553 94,2 1 600 110,5 1 647 107,2
1 507 55,0 1 554 94,9 1 601 109,5 1 648 108,5
1 508 55,6 1 555 95,7 1 602 108,5 1 649 109,9
1 509 56,3 1 556 96,6 1 603 107,7 1 650 111,3
1 510 57,2 1 557 97,7 1 604 107,1 1 651 112,7
1 511 58,5 1 558 98,9 1 605 106,6 1 652 113,9
1 512 60,2 1 559 100,4 1 606 106,4 1 653 115,0
1 513 62,3 1 560 102,0 1 607 106,2 1 654 116,0
1 514 64,7 1 561 103,6 1 608 106,2 1 655 116,8
1 515 67,1 1 562 105,2 1 609 106,2 1 656 117,6
1 516 69,2 1 563 106,8 1 610 106,4 1 657 118,4
1 517 70,7 1 564 108,5 1 611 106,5 1 658 119,2
1 518 71,9 1 565 110,2 1 612 106,8 1 659 120,0
1 519 72,7 1 566 111,9 1 613 107,2 1 660 120,8
1 520 73,4 1 567 113,7 1 614 107,8 1 661 121,6
1 521 73,8 1 568 115,3 1 615 108,5 1 662 122,3
1 522 74,1 1 569 116,8 1 616 109,4 1 663 123,1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/220 2021 11 26  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 523 74,0 1 570 118,2 1 617 110,5 1 664 123,8
1 524 73,6 1 571 119,5 1 618 111,7 1 665 124,4
1 666 125,0 1 715 127,7 1 764 82,0
1 667 125,4 1 716 128,1 1 765 81,3
1 668 125,8 1 717 128,5 1 766 80,4
1 669 126,1 1 718 129,0 1 767 79,1
1 670 126,4 1 719 129,5 1 768 77,4
1 671 126,6 1 720 130,1 1 769 75,1
1 672 126,7 1 721 130,6 1 770 72,3
1 673 126,8 1 722 131,0 1 771 69,1
1 674 126,9 1 723 131,2 1 772 65,9
1 675 126,9 1 724 131,3 1 773 62,7
1 676 126,9 1 725 131,2 1 774 59,7
1 677 126,8 1 726 130,7 1 775 57,0
1 678 126,6 1 727 129,8 1 776 54,6
1 679 126,3 1 728 128,4 1 777 52,2
1 680 126,0 1 729 126,5 1 778 49,7
1 681 125,7 1 730 124,1 1 779 46,8
1 682 125,6 1 731 121,6 1 780 43,5
1 683 125,6 1 732 119,0 1 781 39,9
1 684 125,8 1 733 116,5 1 782 36,4
1 685 126,2 1 734 114,1 1 783 33,2
1 686 126,6 1 735 111,8 1 784 30,5
1 687 127,0 1 736 109,5 1 785 28,3
1 688 127,4 1 737 107,1 1 786 26,3
1 689 127,6 1 738 104,8 1 787 24,4
1 690 127,8 1 739 102,5 1 788 22,5
1 691 127,9 1 740 100,4 1 789 20,5
1 692 128,0 1 741 98,6 1 790 18,2
1 693 128,1 1 742 97,2 1 791 15,5
1 694 128,2 1 743 95,9 1 792 12,3
1 695 128,3 1 744 94,8 1 793 8,7
1 696 128,4 1 745 93,8 1 794 5,2
1 697 128,5 1 746 92,8 1 795 0,0
1 698 128,6 1 747 91,8 1 796 0,0
1 699 128,6 1 748 91,0 1 797 0,0
1 700 128,5 1 749 90,2 1 798 0,0
1 701 128,3 1 750 89,6 1 799 0,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/221  
Laikas s Greitis km/h Laikas s Greitis km/h Laikas sGreitis  
km/hLaikas s Greitis km/h
1 702 128,1 1 751 89,1 1 800 0,0
1 703 127,9 1 752 88,6
1 704 127,6 1 753 88,1
1 705 127,4 1 754 87,6
1 706 127,2 1 755 87,1
1 707 127,0 1 756 86,6
1 708 126,9 1 757 86,1
1 709 126,8 1 758 85,5
1 710 126,7 1 759 85,0
1 711 126,8 1 760 84,4
1 712 126,9 1 761 83,8
1 713 127,1 1 762 83,2
1 714 127,4 1 763 82,6
7. CIKLO IDENTIFIKA VIMAS
Siekiant patikr inti, ar buvo pasir inkta teisinga ciklo versija arba bandymų stendo valdymo sistemoje buvo 
įdiegtas teising as ciklas, A1/13 lentelėje pate ikiamos ciklo fazių ir viso ciklo transpor to priemonės greičio 
verčių kontrolinės sumos.
A1/13 lentelė
Šioje lentelėje nurodomos labai didelio greičio fazės kontrolinės sumos yra skir tos tik 1A lygiui. 
1 Hz kontrolinės sumos 
Ciklo klasė Ciklo fazė1 Hz tikslinės transpor to priemonės 
greičių kontrolinė suma
1 klasėMažas 11 988,4
Vidutinis 17 162,8
Mažas 11 988,4
Iš viso 41 139,6
2 klasėMažas 11 162,2
Vidutinis 17 054,3
Didelis 24 450,6
Labai didelis 28 869,8
Iš viso 81 536,9
3A klasėMažas 11 140,3
Vidutinis 16 995,7
Didelis 25 646,0
Labai didelis 29 714,9
Iš viso 83 496,9LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/222 2021 11 26  
3B klasėMažas 11 140,3
Vidutinis 17 121,2
Didelis 25 782,2
Labai didelis 29 714,9
Iš viso 83 758,6
8. CIKLO MODIFIKA VIMAS
Šis punktas netaik omas OVC-HEV , NOVC-HEV ir NOVC-FC HV.
8.1. Bendrosios pastabos
Važiavimo problemų gali kilti transpor to priemonėms, kurių galio s ir masės santykis artimas ribai tarp 1 ir 2 
klasių priemonių arba tarp 2 ir 3 klasių transpor to priemonių, arba labai mažos galio s 1 klasės transpor to 
priemonių.
Kadangi šios problemos daugiausia siejasi su ciklo fazėmis, kai derinamas didelis transpor to priemonės greitis ir 
stipr us greitėjimas, o ne su didžiausiuoju ciklo greičiu, važiavi mo savybėms gerinti taikoma mažinimo 
procedūra.
8.2. Šiuose punktuose aprašomas ciklo prof ilio modifi kavimo metoda s taikant mažinimo procedūrą. Modifi kuotos 
transpor to priemonės greičio vertės, apskaičiuotos pagal 8.2.1–8.2.3 punktus, paskutiniame etape 
suapvalinamos pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki vieno skaičiaus po kablelio.
8.2.1. 1 klasės ciklams taikoma mažinimo procedūra
A1/14 pav. pateiktas sumažint os 1 klasės WLTC vidutinio greičio fazės pavyzdys.
A1/14 pav.
Sumažinta 1 klasės WLTC vidutinio greičio fazė
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/223  
Taikant 1 klasės ciklą mažinimo laikas yra laikas tarp 651-os ir 906-os sekundžių. Šiuo laiku pirminio ciklo 
greitėjimas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
aorigi¼viþ1 – v i
3:6
čia:
vi – transpor to priemonės greitis, km/h;
i – laikas tarp 651-os ir 906-os sekundžių.
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 651-os ir 848-os sekundžių. Sumažint o greičio grafi kas vėliau 
apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
su i¼nuo651iki847 .
Čia i¼651 ,vdsc i¼vorigi.
Kad 907-ą sekundę būtų pasiektas pirminis transpor to priemonės greitis, pagal šią lygtį apskaičiuojamas 
lėtėjimo korega vimo koeficientas:
fcorr dec¼vdsc 848 – 36,7
vorig 848 –   – 36,7
čia 36,7 km/h yra pirminis transpor to priemonės greitis 907-ą sekundę.
Sumažintas transpor to priemonės greitis tarp 849-os ir 906-os sekundžių vėliau apskaičiuojamas paga l šią lygtį:
vdsc i¼vdsc i – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6
Čia i¼nuo849iki906 .
8.2.2. 2 klasės ciklams taikoma mažinimo procedūra
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Kadangi važiavim o problemos išskir tinai susijusios su 2 ir 3 klasės ciklų labai didelio greičio fazėmis, mažinimas 
susijęs su tais labai didelio greičio fazių tarpsniais, kuriais gali kilti važia vimo problemų (žr. A1/15 ir 
A1/16 pav.).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/224 2021 11 26  
A1/15 pav.
Sumažinta 2 klasės WLTC labai didelio greičio fazė
2 klasės cikle mažinimo laikas yra laikas tarp 1 520 -os ir 1 742 -os sekundžių. Šiuo laiku pirminio ciklo 
greitėjimas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
aorigi¼viþ1 – v i
3:6
čia:
vi – yra transpor to priemonės greitis, km/h;
i yra laikas tarp 1 520 -os ir 1 742 -os sekundžių.
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 1 520 -os ir 1 725 -os sekundžių. 1 725 -a sekundė yra laikas, kai labai 
didelio greičio fazėje pasiekiamas didžiausiasis greitis. Sumažint o greičio grafi kas vėliau apskaičiuojamas pagal 
šią lygtį:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
čia i¼nuo1520iki1724 .
Čia i¼1520 ,vdsc i¼vorigi.
Kad 1 743 -ą sekundę būtų pasiektas pirminis transpor to priemonės greitis, pagal šią lygtį apskaičiuojamas 
lėtėjimo korega vimo koeficientas:
fcorr dec¼vdsc 1725  – 90,4
vorig 1725  – 90,4
90,4 km/h yra pirminis transpor to priemonės greitis 1 743 -ą sekundę.
Sumažintas transpor to priemonės greitis tarp 1 726 -os ir 1 742 -os sekundžių vėliau apskaičiuojamas pagal šią 
lygtį:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/225  
čia i¼nuo1726iki1742 .
8.2.3. 3 klasės ciklams taikoma mažinimo procedūra
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
A1/16 pav. pateiktas sumažint os 3 klasės WLTC labai didelio greičio fazės pavyzdys.
A1/16 pav.
Sumažinta 3 klasės WLTC labai didelio greičio fazė
3 klasės cikle mažinimo laikas yra laikas tarp 1 533 -os ir 1 762 -os sekundžių. Šiuo laiku pirminio ciklo 
greitėjimas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
čia:
vi – transpor to priemonės greitis, km/h;
i – laikas tarp 1 533 -os ir 1 762 -os sekundžių.
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 1 533 -os ir 1 724 -os sekundžių. 1 724 -a sekundė yra laikas, kai labai 
didelio greičio fazėje pasiekiamas didžiausiasis greitis. Sumažint o greičio grafi kas vėliau apskaičiuojamas pagal 
šią lygtį:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
Čia i¼nuo1533iki1723 .
Čia i¼1533 ,vdsc i¼vorigi.
Kad 1763-ą sekundę būtų pasiektas pirminis transpor to priemonės greitis, pagal šią lygtį apskaičiuojamas 
lėtėjimo korega vimo koeficientas:
fcorr dec¼vdsc 1724  – 82,6
vorig 1724  – 82,6LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/226 2021 11 26  
82,6 km/h yra pirminis transpor to priemonės greitis 1 763 -ą sekundę.
Sumažintas transpor to priemonės greitis tarp 1 725 -os ir 1 762 -os sekundžių vėliau apskaičiuojamas pagal šią 
lygtį:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6
Čia i¼nuo1725iki1762 .
8.3. Mažinimo koeficiento nustatymas (jei taikoma)
Mažinimo koeficientas fdsc yra santykio rmax tarp reikalaujamos ciklo fazių, kurių metu bus atliekamas 
mažinimas, privalomos didžiausiosios galios ir transpor to priemonės vardinės galios funkcija, Prated.
Privaloma didžiausioji galia Preq, max, i (kW) yra susijusi su konkrečiu laiku i ir atitinkamu transpor to priemonės 
greičiu vi ciklo trasoje ir apskaičiuojama paga l šią lygtį:
Preq,max,i ¼�
ðf0×viÞþðf 1×v2
iÞþðf 2×v3
iÞþð1,03×TM×v i×aiÞ�
3600
čia:
f0, f1, f2 – taikomi kelio apkro vos koeficientai, atitinkamai N, N/(km/h) ir N/(km/h)2;
TM – taikoma bandomoji masė, kg;
vi – greitis laiku i, km/h;
ai – pagreitis laiku i, m/s2.
Ciklo laiko momentas i, kuriuo privaloma didžiausioji galia arba didžiausiajai galiai artimos galio s vertė: 1 klasės 
ciklo – 764-a sekundė, 2 klasės ciklo – 1 574 -a sekundė, 3 klasės ciklo – 1 566 -a sekundė.
Atitinkamos transpor to priemonės greičio vertės vi, ir greitėjimo vertės ai:
vi¼61,4 km/h, ai¼0,22 m/s2, jei tai 1 klasė,
vi¼109,9 km/h, ai¼0,36 m/s2, jei tai 2 klasė,
vi¼111,9 km/h, ai¼0,50 m/s2, jei tai 3 klasė.
rmax apskaičiuojama pagal šią lygtį:
rmax¼Preq,max,i
Prated
Mažinimo koeficientas fdsc apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
jeigu rmax<r0, tuomet fdsc¼0
ir joks mažinimas netaik omas.
Jeigu rmax≥r0, tuomet fdsc¼a1×rmaxþb1.
Skaičia vimo parametras ir (arba) koeficientai r0, a1 ir b1:
1 klasė r0¼0,978 ,a1¼0,680 ,b1¼ – 0,665
2 klasė r0¼0,866 ,a1¼0,606 ,b1¼ – 0,525 .
3 klasė r0¼0,867 ,a1¼0,588 b1¼ – 0,510 .
Rezultatas fdsc suapvalinamas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki 3 skaičių po kablelio ir taikomas tik jeigu 
viršij a 0,010.
Turi būti užregistr uojami šie duomenys:
a)fdsc;
b)vmax;
c)dcycle (nuvažiuotas atstumas), m.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/227  
Atstumas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
dcycle =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, čia
i = tstar t + 1 iki tend
tstar t – laikas, kai prasideda taikomas bandymų ciklas (žr. šio priedo 3 dalį), s;
tend – laikas, kai baigiasi taikomas bandymų ciklas (žr. šio priedo 3 dalį), s.
8.4. Papildomi reikalavimai (jei taikoma)
Skir tingos konfigūraci jos transpor to priemonėms, kurios skiriasi bandomąja mase ir važia vimo varžos 
daugikliais, mažinimas taikomas individualiai.
Jei transpor to priemonės didžiausiasis greitis po mažinimo yra mažesnis už didžiausiąjį ciklo greitį, šio priedo 9 
dalyje aprašytas procesas naudojamas su taikytinu ciklu.
Jei transpor to priemonės greitis neatitinka taikomo ciklo greičio grafiko leidžiamosios nuokr ypos, kai greitis 
mažesnis už jos didžiausiąjį greitį, tuo metu reikės važiuoti su iki galo nuspaustu akceleratori umi. Taip 
važiuojant leidžiama pažeisti greičio grafi ką.
9. Ciklo pakeitimai, taikomi transpor to priemonėms, kurių didžiausiasis greitis yra mažesnis už didžiausiąjį ciklo 
greitį, apibūdintą ankstesnėse šio priedo dalyse.
9.1. Bendrosios pastabos
Šis punktas taikomas transpor to priemonėms, kurių atvejų techniškai įmanoma laikytis šio priedo 1 dalyje 
nustatyt o taikomo ciklo greičio grafiko (bazinis ciklas), kai greitis mažesnis už jų didžiausiąjį greitį, bet kurių 
didžiausiasis greitis dėl kitų priežasčių yra apribotas iki vertės, mažesnės už didžiausiąjį bazinio ciklo greitį. 
Remiantis šiuo punktu taikomas ciklas, nurodytas 1 dalyje, įvardi jamas kaip bazinis ciklas ir taikomas baigtinio 
greičio ciklui nustatyti.
Tais atvejais, kai paga l šio priedo 8.2 punktą taikomas mažinimas, kaip bazinis ciklas taikomas sumažintas 
ciklas.
Didžiausiasis bazinio ciklo greitis įvardi jamas kaip vmax,cy cle.
Didžiausiasis transpor to priemonės greitis įvardi jamas kaip jos baigtinis greitis vcap.
Jei vcap taikomas 3b klasės transpor to priemonei, kaip apibrėžta šio priedo 3.3.2 punkt e, kaip bazinis ciklas 
taikomas 3b ciklas. Ši nuostata taikoma net ir tada, kai vcap mažesnis nei 120 km/h.
Tais atvejais, kai taikomas vcap, bazinis ciklas modifikuoja mas šio priedo 9.2 punkt e aprašyta tvarka, kad 
baigtinio greičio cikle būtų pasiektas toks pats atstumas kaip bazinio ciklo metu.
9.2. Apskaičiav imo veik smai
9.2.1. Atstumo skirtumo kiekvienos ciklo fazės metu nustatymas
Tarpinis baigtinio greičio ciklas gaunamas pakeitus visas transpor to priemonės greičio imtis vi, kur vi > vcap į vcap.
9.2.1.1. Jei vcap < vmax,medium , atstumai vidutinio greičio fazių metu taikant bazinį ciklą dbase,medium ir tarpinį baigtinio 
greičio ciklą dcap,medium apskaičiuojami abiem ciklams taikant šią lygtį:
dmedium =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞ, kai i = nuo 590 iki 1 022
čia:
vmax,medium yra didžiausiasis transpor to priemonės greitis vidutinio greičio fazės metu, kaip dėl 1 klasės ciklo 
nurodyta A1/2 lentelėje, dėl 2 klasės ciklo – A1/4 lentelėje, dėl 3a klasės ciklo – A1/8 lentelėje ir dėl 3b klasės 
ciklo – A1/9 lentelėje.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/228 2021 11 26  
9.2.1.2. Jei vcap < vmax,high , atstumai vidutinio greičio fazių metu taikant bazinį ciklą dbase,high ir tarpinį baigtinio greičio 
ciklą dcap,high apskaičiuojami abiem ciklams taikant šią lygtį:
dhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞ, kai i = nuo 1 023 iki 1 477 )
vmax,high yra didžiausiasis transpor to priemonės greitis didelio greičio fazės metu, kaip dėl 2 klasės ciklo nurodyta 
A1/5 lentelėje, dėl 3a klasės ciklo – A1/10 lentelėje ir dėl 3b klasės ciklo – A1/11 lentel ėje.
9.2.1.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Atstumai labai didelio greičio fazės metu taikant bazinį ciklą dbase,exhigh ir tarpinį baigtinį greičio ciklą dcap,exhigh 
apskaičiuojami abiejų ciklų labai didelio greičio fazei taikant šią lygtį:
dexhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞ, kai i = nuo 1 478 iki 1 800 )
9.2.2. Laik o, kuris pridedamas prie tarpinio baigtinio greičio ciklo atstumo skirtumui kompen suoti, nustatymas
Siekiant kompen suoti bazinio ir tarpinio baigtinio greičio ciklų atstumo skirtumą, atitinkami laikotar piai su vi = 
vcap pridedami prie tarpinio baigtinio greičio ciklo, kaip aprašyta 9.2.2.1–9.2.2.3 punktuose, įskaitant šį priedą.
9.2.2.1. Papildomas laikas vidutinio greičio fazėje
Jei vcap < vmax,medium , papildomas laikas, kurį reikia pridėti prie tarpinio baigtinio greičio ciklo vidutinio greičio 
fazės, apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
Δtmedium =ðdbase,medium  – d cap,medium Þ
Vcap×3,6
Laik o imčių skaičius nadd,medium , kai vi = vcap, kurį reikia pridėti prie tarpinio baigtinio greičio ciklo vidutinio 
greičio fazės, yra Δtmedium , suapvalintas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki artimiausio sveik ojo skaičiaus.
9.2.2.2. Papildomas laikas didelio greičio fazės metu
Jei vcap < vmax,high , papildomas laikas, kurį reikia pridėti prie tarpinio baigtinio greičio ciklo didelio greičio fazės, 
apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
Δthigh =ðdbase,high  – d cap,high Þ
Vcap×3,6
Laik o imčių skaičius nadd,high , kai vi = vcap, kurį reikia pridėti prie tarpinio baigtinio greičio ciklo didelio greičio 
fazės, yra Δthigh, suapvalintas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki artimiausio sveik ojo skaičiaus.
9.2.2.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Papildomas laikas, kurį reikia pridėti prie tarpinio baigtinio greičio ciklo labai didelio greičio fazės, 
apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
Δtexhigh =ðdbase,exhigh  – d cap,exhigh Þ
Vcap×3,6
Laik o imčių skaičius nadd,exhigh , kai vi = vcap, kurį reikia pridėti prie tarpinio baigtinio greičio ciklo labai didelio 
greičio fazės, yra Δtexhigh , suapvalintas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki artimiausio sveik ojo skaičiaus.
9.2.3. Galutinio baigtinio greičio ciklo sudar ymas
9.2.3.1. 1 klasės ciklasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/229  
Pirmąją galutinio baigtinio greičio ciklo dalį sudaro tarpinio baigtinio greičio ciklo transpor to priemonės greičio 
grafikas iki paskutinės imties vidutinio greičio fazės metu, kai v = vcap. Šios imties laikas vadinamas tmedium .
Tada pridedami ėminiai nadd,medium su vi = vcap, kad paskutinės imties laikas būtų (tmedium + nadd,medium ).
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio greičio ciklo vidutinio greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pačiai 
bazinio ciklo daliai, kad paskutinės imties laikas būtų (1 022 + nadd,medium ).
9.2.3.2. 2 ir 3 klasių ciklai
9.2.3.2.1. vcap < vmax,medium
Pirmąją galutinio baigtinio greičio ciklo dalį sudaro tarpinio baigtinio greičio ciklo transpor to priemonės greičio 
grafikas iki paskutinės imties vidutinio greičio fazės metu, kai v = vcap. Šios imties laikas vadinamas tmedium .
Tada pridedami ėminiai nadd,medium su vi = vcap, kad paskutinės imties laikas būtų (tmedium + nadd,medium ).
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio greičio ciklo vidutinio greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pačiai 
bazinio ciklo daliai, kad paskutinės imties laikas būtų (1 022 + nadd,medium ).
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio greičio ciklo didelio greičio fazės dalis iki paskutinės imties 
didelio greičio fazės metu, kai v = vcap. Šio tarpinio baigtinio greičio ėminio laikas yra thigh, kad šios imties laikas 
galutiniame baigtinio greičio cikle būtų (thigh + nadd,medium ).
Tada pridedami ėminiai nadd,high su vi = vcap, kad paskutinės imties laikas būtų (thigh + nadd,medium + nadd,high ).
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio greičio ciklo didelio greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pačiai 
bazinio ciklo daliai, kad paskutinės imties laikas būtų (1 477 + nadd,medium + nadd,high ).
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio greičio ciklo labai didelio greičio fazės dalis (jei taikoma) iki 
paskutinės imties labai didelio greičio fazės metu, kai v = vcap. Šio tarpinio baigtinio greičio ėminio laikas yra 
texhigh , kad šios imties laikas galutiniame baigtinio greičio cikle būtų (texhigh + nadd,medium + nadd,high ).
Tada pridedami ėminiai nadd,exhigh su vi = vcap, kad paskutinės imties laikas būtų (texhigh + nadd,medium + nadd,high + 
nadd,exhigh ).
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio greičio ciklo labai didelio greičio fazės dalis (jei taikoma), kuri yra 
identiška tai pačiai bazinio ciklo daliai, kad paskutinės imties laikas būtų (1 800 + nadd,medium + nadd,high + nadd, 
exhigh ).
Galutinio baigtinio greičio ciklo trukmė lygi bazinio ciklo trukmei, išskyr us skirtumus, atsiradusius dėl 
suapvalinimo pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą, taikomą nadd,medium , nadd,high ir nadd,exhigh .
9.2.3.2.2. vmax, medium ≤ vcap < vmax, high
Pirmąją galutinio baigtinio greičio ciklo dalį sudaro tarpinio baigtinio greičio ciklo transpor to priemonės greičio 
grafikas iki paskutinės imties didelio greičio fazės metu, kai v = vcap. Šios imties laikas vadinamas thigh.
Tada pridedami ėminiai nadd,high su vi = vcap, kad paskutinės imties laikas būtų (thigh + nadd,high ).
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio greičio ciklo didelio greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pačiai 
bazinio ciklo daliai, kad paskutinės imties laikas būtų (1 477 + nadd,high ).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/230 2021 11 26  
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio greičio ciklo labai didelio greičio fazės dalis (jei taikoma) iki 
paskutinės imties labai didelio greičio fazės metu, kai v = vcap. Šio tarpinio baigtinio greičio ėminio laikas yra 
texhigh , kad šios imties laikas galutiniame baigtinio greičio cikle būtų (texhigh + nadd,high ).
Tada pridedami ėminiai nadd,exhigh su vi = vcap, kad paskutinės imties laikas būtų (texhigh + nadd,high + nadd,exhigh ).
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio greičio ciklo labai didelio greičio fazės dalis (jei taikoma), kuri yra 
identiška tai pačiai bazinio ciklo daliai, kad paskutinės imties laikas būtų (1 800 + nadd,high + nadd,exhigh ).
Galutinio baigtinio greičio ciklo trukmė lygi bazinio ciklo trukmei, išskyr us skirtumus, atsiradusius dėl 
suapvalinimo pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą, taikomą nadd,high ir nadd,exhigh .
9.2.3.2.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
vmax, high ≤ vcap < vmax, exhigh
Pirmąją galutinio baigtinio greičio ciklo dalį sudaro tarpinio baigtinio greičio ciklo transpor to priemonės greičio 
grafikas iki paskutinės imties labai didelio greičio fazės metu, kai v = vcap. Šios imties laikas vadinamas texhigh .
Tada pridedami ėminiai nadd,exhigh su vi = vcap, kad paskutinės imties laikas būtų (texhigh + nadd,exhigh ).
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio greičio ciklo labai didelio greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pačiai 
bazinio ciklo daliai, kad paskutinės imties laikas būtų (1 800 + nadd,exhigh ).
Galutinio baigtinio greičio ciklo trukmė lygi bazinio ciklo trukmei, išskyr us skirtumus, atsiradusius dėl 
suapvalinimo pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą, taikomą nadd,exhigh .
10. CIKLŲ PASKIRST YMAS TRANSPORTO PRIEMONĖMS
10.1. Tam tikros klasės transpor to priemonė bandoma taikant tokios pat klasės ciklą, t. y. 1 klasės transpor to 
priemonėms – 1 klasės ciklą, 2 klasės transpor to priemonėms – 2 klasės ciklą, 3a klasės transpor to 
priemonėms – 3a klasės ciklą ir 3b klasės transpor to priemonėms – 3b klasės ciklą. Tačiau gamin tojo prašymu 
ir gavus atsakingos institucijos pritarimą, transpor to priemonė gali būti bandoma taikant ciklą, kurio numer io 
skaitinė vertė yra didesnė, pvz., 2 klasės transpor to priemonė gali būti bandoma taikant 3 klasės ciklą. Tokiu 
atveju turi būti paisoma 3a ir 3b ciklų skirtumų ir ciklas gali būti sumažinamas pagal šio priedo 8–8.4 punktus 
(imtinai).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/231  
B2 PRIED AS 
Transpor to priemonių su mechanine pavarų dėže pav aros pasir inkimas ir perjungimo momento 
nust atymas 
1. BENDRASIS METOD AS
1.1. Šiame priede aprašyti pavarų perjungimo būdai taikomi transpor to priemonėms su mechani ne pavarų dėže.
1.2. Nurodytos pavaros ir perjungimo momentai grindžiami pusiausvyra tarp važiavimo varžos įveikimui ir greitėjimui 
reikalingos galios bei variklio galio s visomis galimomis pava romis specifinės ciklo fazės metu.
1.3. Apskaičiav imai, kurių tikslas yra nustatyti naudotinas pavaras, grindžiami variklio sūkių skaičiumi ir visos apkro vos 
galios kreivėmis, palyginti su variklio sūkių skaičiumi.
1.4. Siekiant nustatyti, kaip naudojamos pavaros transpor to priemonėse su dvipak ope pavarų (žemų ir aukštų) dėže, 
atsižvelgiama tik į įprastai važiuojant keliu naudojamą pakopą.
1.5. Nurodymai dėl sankabos naudojimo netaik omi, jei sankaba veikia automatiškai ir vairuoto jui nereikia jos įjungti arba 
išjungti.
1.6. Šis priedas netaik omas transpor to priemonėms, su kuriomis buvo atlikti bandymai pagal B8 priedą.
2. REIKIAMI DUOMENYS IR PARENGIAMIEJI APSKAIČIA VIMAI
Toliau nurodyti duomenys yra reikalingi, kai apskaičiavimai atliekami siekiant nustatyti pavaras, kurios bus 
naudojamos važiuojant ciklą ant važiuoklės dinamometro:
a)Prated, gamintojo nurodyta didžiausioji vardinė variklio galia, kW;
b)nrated, vardinis variklio sūkių skaičius, gamintojo deklar uotas kaip variklio sūkių skaičius, kuriam esant variklis 
pasiekia didžiausiąją galią, min–1;
c)nidle, sūkių skaičius tuščiąja eiga, min–1;
nidle matuojamas bent 1 min. ne mažesniu kaip 1 Hz dažniu, kai variklis yra įšildytas, pava rų perjungimo svirtis yra 
neutralioje padėtyje, o sankaba įjungta. Temperatūr os sąlygos, išoriniai ir pagalbiniai įtaisai ir pan. yra tokie patys, 
kaip nustatytieji B6 priede dėl 1 tipo bandymo.
Šiame priede naudojama vertė yra matavim o laiko aritmetinis vidurkis, suapvalintas pagal šios taisyklės 6.1.8 
punktą iki artimiausios 10 min–1 vertės;
d)ng, priekinės važiavimo eigos pavarų skaičius.
Pavarų diapazono priekinės važiavi mo eigos pavaros, skirtos įprastai važiuojant keliuose, sunumer uojamos 
mažėjimo tvarka pagal variklio sūkių skaičiaus (min–1) ir transpor to priemonės greičio (km/h) santykį. 1 pavara 
yra didžiausiojo perdav imo skaičiaus pavara, pavara ng yra mažiausiojo perdavimo skaičiaus pavara. ng – tai 
priekinės važiavim o eigos pavarų skaičius;
e)(n/v) i, santykis, gautas padali jus variklio sūkių skaičių n iš variklio greičio v kiekvienos pavaros i atveju, esant i = 1, 
min–1/(km/h); (n/v) i apskaičiuojama pagal B7 priedo 8 dalyje pateiktas lygtis;
f)f0, f1, f2, bandymams parinkti kelio apkro vos koeficientai, atitinkamai N, N/(km/h) ir N/(km/h)2;
g)nmax
nmax1 = n95_high, didžiausiasis variklio sūkių skaičius, kai pasiekiama 95 proc. vardinės galios, min–1;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/232 2021 11 26  
Jei n95_high negalima nustatyti, nes variklio sūkių skaičius kiekvienos pavaros atveju apribotas iki mažesnės vertės, 
nlim, ir atitinkama visos apkrov os galia yra didesnė už 95 proc. vardinės galios, n95_high nustatoma kaip lygi nlim.
nmax2 = (n/v)( ng vmax) × vmax,cycle
nmax3 = (n/v)( ng vmax) × vmax,vehicle
čia:
vmax,cycle – transpor to priemonės greičio grafik o didžiausiasis greitis pagal B1 priedą, km/h;
vmax,vehicle – transpor to priemonės didžiausiasis greitis pagal šio priedo 2 dalies i papunktį, km/h;
(n/v) 
(ng vmax)– santykis, gautas variklio sūkių skaičių n padali jus iš transpor to priemonės greičio v, įjungus 
pavarą ng vmax, min–1/(km/h);
ng vmax apibrėžtas šio priedo 2 dalies i papunktyje;
nmax – didžiausioji iš verčių nmax1, nmax2 ir nmax3, min–1.
h)Pwot(n), visos apkro vos galios kreivė variklio sūkių skaičiaus inter vale
Galios kreivę turi sudar yti pakankamas duomenų rinkinių skaičius (n, Pwot), kad tarpinius taškus tarp nuoseklių 
duomenų rinkinių būtų galima apskaičiuoti tiesinės interpoliaci jos būdu. Linijinės interpoli acijos nuokr ypis nuo 
visos apkrov os galios kreivės pagal JT taisyklę Nr. 85 negali viršyti 2 proc. Pirmasis duomenų rinkiny s yra ties 
nmin_dr ive_set (žr. k punkt o 3 papunktį) arba žemiau. Paskutinis duomenų rinkinys yra ties nmax arba aukščiau. 
Duomenų rinkiniai nebūtinai turi būti išdėstyti vienodais tarpais, tačiau turi būti pateikti visi duomenų rinkiniai.
Duomenų rinkiniai ir vertės Prated ir nrated gaunami remiantis gamintojo deklar uota galio s kreive.
Visa apkro vos galia esant tam tikriems variklio sūkių skaičiams, kurie nėra įtraukti į JT taisyklę Nr. 85, nustatoma 
taikant JT taisyklėje Nr. 85 aprašytą metodą;
i)ng vmax ir vmax nustatymas
ng vmax, pava ra, kuria pasiekiamas didžiausiasis transpor to priemonės greitis, nustatoma taip:
Jeigu vmax(ng) ≥ vmax(ng–1) ir vmax(ng–1) ≥ vmax(ng–2), tuomet:
ng vmax = ng ir vmax = vmax(ng).
Jeigu vmax(ng) < vmax(ng–1) ir vmax(ng–1) ≥ vmax(ng–2), tuomet:
ng vmax = ng–1 ir vmax = vmax(ng–1),
antraip ng vmax = ng–2 ir vmax = vmax(ng–2)
čia:
vmax(ng) – transpor to priemonės greitis, kurį pasiekus privaloma kelio apkro vos galia yra lygi turimajai 
galiai Pwot, įjungus pavarą ng (žr. A2/1a pav.).
vmax(ng–1) – transpor to priemonės greitis, kurį pasiekus privaloma kelio apkro vos galia yra lygi turimajai 
galiai Pwot, įjungus kitą žemesnę pavarą (ng–1). Žr. A2/1b pav.
vmax(ng–2) – transpor to priemonės greitis, kurį pasiekus privaloma kelio apkro vos galia yra lygi turimajai 
galiai Pwot, įjungus ng–2 pava rą.
Nustatant vmax ir ng vmax turi būti naudojamos transpor to priemonės greičio vertės, suapvalintos iki vieno skaičiaus 
po kablelio pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą.
Privaloma kelio apkro vos galia (kW) apskaičiuojama pagal šią lygtį:
Prequired ¼ðf0×vÞþðf 1×v2Þþðf 2×v3Þ
3600LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/233  
čia:
v – pirmiau nurodytas transpor to priemonės greitis, km/h.
Turimąją galią, kai transpor to priemonės greitis yra vmax, įjungus pavarą ng, ng–1 arba ng–2, galima nustatyti pagal 
visos apkrov os galios kreivę Pwot(n), taikant šias lygtis:
nng = (n/v) ng × vmax(ng);
nng–1 = (n/v) ng–1 × vmax(ng–1);
nng–2 = (n/v) ng–2 × vmax(ng–2)
ir 10 proc. sumažinant visos apkrov os galios kreivės galios vertes.
Pirmiau aprašytas metod as prireikus taikomas ir žemesnėms pavaroms, pvz., ng–3, ng–4 ir t. t.
Jei, siekiant apriboti didžiausiąjį transpor to priemonės greitį, didžiausiasis variklio sūkių skaičius apribojamas iki 
nlim, kuris yra mažesnis už variklio sūkių skaičių kelio apkrov os ir turimosios galios kreivės sankir tos taške, 
tuomet:
ng vmax = ng ir vmax = nlim / (n/v)(ng).
A2/1a pav.
Pavyzdys, kai ng max yra aukščiausioji pavara
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/234 2021 11 26  
A2/1b pav.
Pavyzdys, kai ng max yra antroji pagal aukštumą pav ara
j)Išimtis dėl šliaužimo pavaros
Gamint ojo prašymu 1-oji pavara gali būti neįtraukiama, jei įvykdomos visos šios sąlygos:
1)patvir tinama, kad konkrečiai šeimai priklausančios transpor to priemonės gali vilkti priekabą;
2)(n/v) 1 × (vmax / n95_high ) > 6,74;
3)(n/v) 2 × (vmax / n95_high ) > 3,85;
4)transpor to priemonė, kurios masė mt yra toki a, kaip nustatyta paga l toliau pateiktą lygtį, penkis kartus per 
5 min. suge ba pajudėti iš vietos per 4 s į bent 12 proc. įkalnę.
mt = mr0 + 25 kg + (MC – mr0 – 25 kg) × 0,28
(pirmiau pateikt oje lygtyje nurodytas koeficientas 0,28 taikomas 2 kategorijos transpor to priemonėms, kurių 
didžiausioji leidžiamoji masė neviršija 3,5 tonos, ir 1 kate gorijos transpor to priemonių atveju pake ičiamas į 
0,15),
čia:
vmax – didžiausiasis transpor to priemonės greitis, nurodytas šio priedo 2 dalies i papunktyje. 2 ir 3 
dalyse nurodytomis sąlygomis naudojama tik vmax vertė, gauta pagal reikalaujamos kelio 
apkrov os galios kreivės ir su atitinkama pavara susijusios turimosios galios kreivės sankir tos 
tašką. Netur i būti naudojama vmax vertė, gauta apribojus variklio sūkių skaičių, kuriant esant 
kreivės nesiker ta;
(n/v)(ng vmax)yra santykis, gautas padalijus variklio sūkių skaičių n iš transpor to priemonės greičio v, įjungus 
pavarą ng vmax, min–1/(km/h);
mr0 – parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masė, kg;
MC – didžiausioji techniškai leidžiama pakraut o junginio masė (žr. šios taisyklės 3.2.27 punktą), 
kg.
Šiuo atveju 1-oji pavara nenaudojama važiuojant ciklą ant važiuoklės dinamometro, o pavaros numer uojamos iš 
naujo, pradedant nuo antrosios pava ros, užuot pradėjus nuo pirmosios.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/235  
k)nmin_dr ive apibrėžtis
nmin_dr ive yra mažiausiasis variklio sūkių skaičius, kai transpor to priemonė juda, min–1;
1)Kai ngear = 1, nmin_dr ive = nidle,
2)Kai ngear = 2,
i) perjungiant iš 1-osios pavaros į 2-ąją:
nmin_dr ive = 1,15 ×n idle,
ii) lėtinant iki sustojim o:
nmin_dr ive = nidle,
iii) visomis kitomis važia vimo sąlygomis:
nmin_dr ive = 0,9 × nidle.
3)Kai ngear > 2, nmin_dr ive nustatoma taip:
nmin_dr ive = nidle + 0,125 × (nrated – nidle).
Ši vertė įvardijama kaip nmin_dr ive_set .
nmin_dr ive_set suapvalinama pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki artimiausio sveik ojo skaičiaus.
Kai ngear > 2, gamintojo prašymu gali būti naudojamos už nmin_dr ive_set didesnės vertės. Tokiu atveju gam intojas gali 
nustatyti vieną vertę greitėjimo ir (arba) važiavimo past oviu greičiu fazėms (nmin_dr ive_up ) ir kitokią vertę lėtėjimo 
fazėms (nmin_dr ive_down ).
Imtys, kurių greitėjimo vertės yra ne mažesnės kaip –0,1389 m/s2, priskir iamos greitėjimo ir (arba) važiavimo 
pasto viu greičiu fazėms. Ši fazių specifikacija naudojama tik pasirenkant pradines pavaras pagal šio priedo 3.5 
punktą ir nėra taikoma šio priedo 4 dalyje nustatytiems reikalavi mams.
Be to, per pradinį laikotar pį (tstar t_phase ) gamint ojas gali nustatyti didesnes vertes (nmin_dr ive_star t ar nmin_dr ive_up_star t ir 
nmin_dr ive_down_sta rt) vertėms nmin_dr ive ar nmin_dr ive_up ir nmin_dr ive_down , kai ngear > 2, nei nurodyta pirmiau.
Šį pradinį laikotar pį nustato gamin tojas, tačiau jis netur i būti ilgesnis už ciklo mažo greičio fazę ir turi baigtis 
sustojim o faze, kad trumpoje atkar poje nepasikeistų nmin_dr ive.
Visos individualiai pasir inktos nmin_dr ive vertės turi būti ne mažesnės už nmin_dr ive_set , bet netur i viršyti (2 × 
nmin_dr ive_set ).
Turi būti užregistr uojamos visos individualiai pasir inktos nmin_dr ive vertės ir tstar t_phase .
Pagal 2 dalies h papunktį kaip apatinė visos apkro vos galios kreivės ribinė vertė naudojama tik nmin_dr ive_set .
l)TM, transpor to priemonės bandymo masė, kg.
3. Privalomos galios, variklio sūkių skaičiaus, turimosios galios ir galimos naudotinos pavaros apskaičiavi mas
3.1. Privalomos galios apskaičiavimas
Kiekvienai ciklo trasos sekundei j galia, reikaling a važiavimo varžai įveikti ir greitinti, apskaičiuojama pagal šią lygtį:
Prequired,j ¼ðf0×vjÞþðf 1×v2
jÞþðf 2×v3
jÞ
3600 !
þðkr×a j×vj×TMÞ
3600LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/236 2021 11 26  
čia:
Prequired,j j sekundę reikaling a galia, kW;
aj transpor to priemonės pagreitis j sekundę, m/s2, apskaičiuojamas taip:
aj¼ðvjþ1 – vjÞ
3:6×ðtjþ1 – tjÞ;
nuo j = tstar t iki tend – 1,
tstar t – laikas, kai prasideda taikomas bandymų ciklas (žr. šios taisyklės B1 priedo 3 dalį), s;
tend – laikas, kai baigiasi taikomas bandymų ciklas (žr. šios taisyklės B1 priedo 3 dalį), s.
Greitėjimo vertė ties tend sekunde (1 611 sekundė 1 klasės ciklo atveju, o 1 800 sekundė 2 ir 3 klasių ciklų atveju) gali 
būti nustatyta kaip 0, kad nebūtų tuščių langelių.
kr – transmisi jos iner tine varža greitėjimo metu pagrįstas koefic ientas, prilygintas 1,03.
3.2. Variklio sūkių skaičiaus nustatymas
Kai bet kuris vj<1,0 km/h, laikoma, kad transpor to priemonė stovi vietoje, ir variklio sūkių skaičius nustatomas 
kaip nidle. Pavarų perjungimo svirtis nustatoma neutralioje padėtyje su įjungta sankaba, išskyr us 1 sekundę prieš 
pradedant greitėjimą iš stovėjimo padėties, kai pasirenkama pirma pavara su išjungta sankaba.
Kai ciklo trasoje kiekvienas vj≥1,0 km/h ir kiekviena pavara i,i¼1esant ng, variklio sūkių skaičius ni,j 
apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
ni,j¼ðn=vÞi×vj
Apskaičiav imas atliekamas naudojant slankiojo kablelio skaičius; rezultatai nesuapvalinami.
3.3. Galimų pavarų pasir inkimas atsižvelgiant į variklio sūkių skaičių
Šias pavaras galima rinktis važiuojant greičio grafi ku vj:
a)visos pavaros i < ng vmax, kai nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax1;
b)visos pavaros i ≥ ng vmax, kai nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax2;
c)1 pavara, jeigu n1,j < nmin_dr ive.
Jeigu aj < 0 ir ni,j ≤ nidle, ni,j nustatoma kaip lygi nidle, o sankaba išjungiama.
Jeigu aj ≥ 0 ir ni,j < max(1,15 × nidle ; mažiausiasis variklio sūkių skaičius Pwot(n) kreivėje ni,j nustatomas kaip 
didžiausiasis (1,15 × nidle) arba mažiausiasis variklio sūkių skaičius Pwot(n) kreivėje, o sankaba nustatoma kaip 
neapibrėžta.
Sąvoka „neapibrėžta“ reiškia, kad sankaba yra išjungta arba įjungta, atsižvelgiant į atskiro variklio ir pavarų dėžės 
konstr ukci ją. Tokiu atveju tikrasis variklio sūkių skaičius gali skirtis nuo apskaičiuot ojo sūkių skaičiaus.
Kalbant apie nmin_dr ive apibrėžtį 2 dalies k papunktyje, pirmiau nustatyti a–c reikalavima i lėtėjimo fazėse gali būti 
išreikšti taip:
Lėtėjimo fazės metu pavaros su ngear > 2 naudojamos tol, kol variklio sūkių skaičius nenukrenta žemiau nmin_dr ive.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/237  
2-oji pavara lėtėjimo fazės metu trumpoje ciklo atkar poje (ne trumpos atkar pos pabaigoje) naudojama tol, kol variklio 
sūkių skaičius nenukrenta žemiau 0,9 × nidle.
Jei variklio sūkių skaičius nukrenta žemiau nidle, sankaba išjungiama.
Jei lėtėjimo fazė yra paskutinė trumpos atkar pos prieš pat sustojim o fazę dalis, antra pavara naudojama tol, kol 
variklio sūkių skaičius nenukrenta žemiau nidle. Šis reikalavim as taikomas visai lėtėjimo fazei, kuri baigiasi sustojus.
Lėtėjimo fazė yra daugiau nei 2 sekundžių laikotar pis, kai transpor to priemonės greitis yra ≥ 1,0 km/h ir greičio 
mažėjimas yra griežtai monotoninis (žr. šio priedo 4 dalį).
3.4. Turimosios galio s apskaičia vimas
Dėl visos apkro vos galios kreivės kiekvienos variklio sūkių skaičiaus vertės nk, kaip nurodyta šio priedo 2 dalies 
papunktyje, turimoji galia Pavailable_k apskaičiuojama pagal šią lygtį:
Pavailable k¼Pwot�
nkÞ×�
1 – ðSM þASMÞ�
čia:
Pwot – per nk turima galia visos apkrov os sąlygomis iš visos apkro vos galios kreivės;
SM – saugos riba, taikoma esant stacionar ios visos apkro vos galios kreivės ir perėjimo sąlygomis 
turimos galios skirtumui. Turi būti nustatyta 10 proc. SM;
ASM yra papildoma galio s saugos riba, kurią galima taikyti gam intojo prašymu.
Pareikalavus gamint ojas pateiki a ASM vertes (visos apkro vos galio s sumažėjimo procentine išraiška) ir Pwot(n) 
duomenų rinkinius, kaip parodyta A2/1 lentelėje pateiktam e pavyzd yje. Taikoma tiesinė gretimų duomenų taškų 
interpoliacija. ASM apribojama iki 50 proc.
Nor int taikyti ASM, reikia gaut i atsakingos instituci jos pritarimą.
A2/1 lentelė
n PwotSM
proc.ASM
proc.Pavailable
min–1kW kW
700 6,3 10,0 20,0 4,4
1 000 15,7 10,0 20,0 11,0
1 500 32,3 10,0 15,0 24,2
1 800 56,6 10,0 10,0 45,3
1 900 59,7 10,0 5,0 50,8
2 000 62,9 10,0 0,0 56,6
3 000 94,3 10,0 0,0 84,9
4 000 125,7 10,0 0,0 113,2
5 000 157,2 10,0 0,0 141,5
5 700 179,2 10,0 0,0 161,3
5 800 180,1 10,0 0,0 162,1
6 000 174,7 10,0 0,0 157,3
6 200 169,0 10,0 0,0 152,1
6 400 164,3 10,0 0,0 147,8
6 600 156,4 10,0 0,0 140,8LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/238 2021 11 26  
Dėl kiekvienos galimos pavaros i ir kiekvienos transpor to priemonės greičio vertės ciklo trasoje vj (j, kaip nurodyta šio 
priedo 3.1 punkt e) ir kiekvienos variklio sūkių skaičiaus vertės ni,j ≥ nmin visos apkrov os galios kreivėje turimoji galia 
apskaičiuojama panaudojant gretimas visos apkrov os galios kreivės vertes nk, Pavailable_k taikant linijinę interpoliaci ją.
3.5. Galimų naudotinų pavarų nustatymas
Galimos naudotinos pavaros nustatomos pagal šias sąlyg as:
a)yra įvykdytos šio priedo 3.3 punkt o sąlygos ir
b)kai ngear > 2, jeigu Pavailable i,j≥Prequired,j :
Pradinė pavara, naudotina kiekvieną ciklo trasos sekundę j, yra aukščiausia galima galutinė pavara imax. Pradedant iš 
stovėjimo padėties, naudojama tik pirma pavara.
Galima žemiausia galutin ė pavara yra imin.
4. PAPILDOMI REIKAL AVIMAI DĖL PAVARŲ NAUDOJIMO KOREGA VIMO IR (ARBA) MODIFIKA VIMO
Turi būti tikrinamas ir modifikuoja mas pradinis pavarų pasir inkimas, kad būtų išvengta per dažno pava rų perjungimo 
ir būtų užtikr intos geros važiavimo sąlygos bei praktiškumas.
Greitėjimo fazė yra daugiau nei 2 sekundžių laikotar pis, kai transpor to priemonės greitis yra ≥1,0 km/h ir greičio 
didėjimas yra griežtai monotoninis. Lėtėjimo fazė yra daugiau nei 2 sekundžių laikotar pis, kai transpor to priemonės 
greitis yra ≥1,0 km/h ir greičio mažėjimas yra griežtai monot oninis. Pasto vaus greičio fazė – ilgesnis nei 2 sekundžių 
laikotar pis esant pasto viam transpor to priemonės greičiui ≥1,0 km/h.
Greitėjimo ir (arba) lėtėjimo fazės pabaig a nustatoma pagal paskutinį laiko ėminį, kuriame transpor to priemonės 
greitis yra didesnis ir (arba) mažesnis nei anks tesnio laiko ėminio transpor to priemonės greitis. Atsižvelgiant į tai, 
lėtėjimo fazės pabaig a galėt ų būti greitėjimo fazės pradžia. Šiuo atveju greitėjimo fazių reikalavimai yra viršesni už 
lėtėjimo fazių reikalavimus .
Korega vimas ir (arba) modifikavimas atliekami paga l toliau nurodomus reikalavim us.
Šio priedo 4 dalies a papunktyje aprašytas pakeiti mų patikr inimas atliekamas dėl visos ciklo trasos du kartus prieš 
taikant šio priedo 4 dalies b–f papunkčius.
a)Jei vienu lygiu aukšte snė pavara (n + 1) reikaling a tik 1 sekundę, o prieš tai ir po to naudoto s pavaros yra tokios pat 
(n) arba viena iš jų yra vienu lygiu žemesnė (n – 1), pavara (n + 1) pakeičiam a į n.
Pavyzdžiai:
pavarų seka – 1, i, – 1 keičiama į:
– 1, – 1, – 1;
pavarų seka – 1, i, – 2 keičiama į:
– 1, – 1, – 2;
pavarų seka – 2, i, – 1 keičiama į:
– 2, – 1, – 1.
Jeigu greitėjimo ar pasto vaus greičio fazėse arba iš past ovaus greičio fazės pereinant į greitėjimo fazę ar iš 
greitėjimo fazės į pasto vaus greičio fazę, kai šiose fazėse visuomet persijun giama į aukštesnę pavarą, pavara 
naudojama tik vieną sekundę, pavara kitą sekundę koreguojama pereinant į prieš tai buvusią pavarą, kad pavara 
būtų naudojama bent 2 sekundes.
Pavyzdžiai:
pavarų seka 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 keičiama į:
1, 1, 2, 2, 3, 3, 3.
Pavarų seka 1, 2, 3, 4, 5, 5, 6, 6, 6, 6, 6 keičiama į:
1, 1, 2, 2, 3, 3, 4, 4, 5, 5, 6.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/239  
Šis reikalavim as netaik omas, jeigu pereinama į žemesnę pavarą greitėjimo fazėse arba jeigu pavara naudojama tik 
vieną sekundę iš karto po toki o perėjimo į žemesnę pavarą, arba jeigu į žemesnę pavarą pereinama pačioje 
greitėjimo fazės pradžioje. Šiais atvejais perėjimai į žemesnę paramą pirma koreguojami pagal šio priedo 4 dalies 
b papunktį.
Pavyzdys.
Pavarų seka 4, 4, 3, 4, 5, 5, 5, kai pirmoji sekundė ar trečioji sekundė yra greitėjimo fazės pradžia ir kai 4 dalies b 
papunktis netaik omas per likusią greitėjimo fazės dalį, keičiama į:
4, 4, 4, 4, 5, 5, 5.
Tačiau, jeigu greitėjimo fazės pradžioje pavara yra viena pakopa žemesnė nei anks tesnės sekundės pavara, o per 
kitas sekundes (iki penkių) pavaros yra tokios pat, kaip anks tesnės sekundės pavara, bet pavara po to sumažinama 
tam, kad pagal 4 dalies c papunktį jos būtų pakoreguotos ir pavara būtų ta pati, kaip greitėjimo fazės pradžioje, 
vietoj to reikėtų taikyti 4 dalies c papunktį.
Pavyzdys.
Greičio grafik o seka:
19,6 18,3 18,0 18,3 18,5 17,9 15,0 km/h
iš pradžių naudojamos pavaros
3 3 2 3 3 2 2,
ketvi rtosios ir penktosi os sekundžių pavaros koreguojamos į viena pakopa žemesnę pavarą (tai būtų daroma 
taikant 4 dalies c papunktį), užuot korega vus pavarą greitėjimo fazės pradžioje (trečiąją sekundę), kad atlikus 
korega vimą pavarų seka būtų toki a:
3 3 2 2 2 2 2
Be to, jeigu greitėjimo fazėje pirmosios sekundės pavara yra ta pati, kaip ankstesnės sekundės pavara, o pavara per 
kitas sekundes yra viena pakopa aukštesnė, greitėjimo fazėje antrosios sekundės pavara pakeičia ma pavara, kuri 
buvo naudojama greitėjimo fazės pirmąją sekundę.
Pavyzdys.
Greičio grafik o seka:
30,9 25,5 21,4 20,2 22,9 26,6 30,2 km/h
iš pradžių naudojamos pavaros
3 3 2 2 3 3 3,
penktosi os sekundės pavara (greitėjimo fazės antrosios sekundės) koreguojama ją pakeičiant viena pakopa 
žemesne pavara siekiant užtikr inti, kad greitėjimo fazėje pavara būtų naudojama bent dvi sekundes, kad atlikus 
korega vimą pavarų seka būtų toki a:
3 3 2 2 2 3 3
Greitėjimo fazių metų pereinant į aukšt esnes pavaras pavaros nepraleidžiamos.
Tačiau, pereinant iš greitėjimo fazės į važia vimo past oviu greičiu fazę, pavaras leidžiama perjungti į dviem 
pakopomis aukšte snę pavarą, jei važiavimo pasto viu greičiu fazė yra ilgesnė kaip 5 sekundės.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/240 2021 11 26  
b)Jeigu greitėjimo fazėje arba greitėjimo fazės pradžioje reikia sumažinti pavarą, sumažinti reikalinga pavara 
pažymima (iDS). Korega vimo procedūros pradžia yra paskutinė anks tesnė sekundė, kurią buvo nustatyta iDS, arba, 
jei visos ankstesnės laiko imtys yra susijusios su pavaromis, aukšt esnėmis už iDS, greitėjimo fazės pradžia. 
Auk ščiausia laiko ėminių pavara prieš pereinant į žemesnę pavarą yra toki o perėjimo į žemesnę pavarą atskaitinė 
pavara iref. Perėjimas į žemesnę pavarą, kai iDS = iref – 1, vadinamas perėjimu į viena pakopa žemesnę pavarą, 
perėjimas į žemesnę pava rą, kai iDS = iref – 2, vadinamas perėjimu į dviem pakopomis žemesnę pavarą, perėjimas į 
žemesnę pavarą, kai iDS = iref – 3, vadinamas perėjimu į trimis pakopomis žemesnę pavarą. Atliekam a toliau 
aprašyta patikra.
i) Perėjimas į viena pakopa žemesnę pava rą
Nagr inėjant toliau nuo korega vimo procedūros pradžios nustatomas paskutinis 10-ies sekundžių laikotar pis, 
kuriuo iDS buvo įjungta iš eilės arba su pertrūkiais 2 ar daugiau sekundžių. Paskutinis kartas, kai šiuo 
laikotar piu buvo naudojama iDS, yra korega vimo procedūros pabaiga. Tarp korega vimo laikotar pio pradžios ir 
pabaigos visi reikalavimai, kelia mi aukšt esnėms kaip iDS pavaroms, pakeičiami į reikalavim ą, kelia mą pavarai 
iDS.
Nuo korega vimo laikotar pio pabaigos (10 sekundžių laikotar pio, kuriuo iDS buvo įjungta iš eilės arba su 
pertrūkiais 2 ar daugiau sekundžių, atveju) arba nuo korega vimo procedūros pradžios (jeigu per visus 10 
sekundžių laikotar pius iDS buvo įjungta tik vieną sekundę arba per kai kuriuos 10 sekundžių laikotar pius iDS iš 
viso nebuvo įjungta) iki greitėjimo fazės pabaigos visi perėjimai į žemesnę pavarą, trunkantys tik vieną 
sekundę, turi būti pašalinami.
ii) Perėjimas į dviem ar trimis pakopomis žemesnę pava rą
Nagr inėjant toliau nuo korega vimo procedūros pradžios iki greitėjimo fazės pabaigos nustat omas 
paskutinis laikotar pis, kuriuo iDS buvo įjungta. Nuo korega vimo procedūros pradžios visi reikala vimai, 
keliami iDS arba aukštesnėms pavaroms, jungtoms iki paskutinio karto, kai buvo įjungta iDS, pakeičiami į 
(iDS + 1).
iii) Perėjimas į viena pakopa žemesnę pava rą ir perėjimas į dviem ir (arba) trimis pakopomis žemesnę pavarą
Jeigu į viena pakopa žemesnę pavarą, taip pat į dviem ir (arba) trimis pakopomis žemesnę pavarą pereinama 
per greitėjimo fazę, perėjimas į trimis pakopomis žemesnę pava rą koreguojamas prieš koreguojant perėjimą į 
dviem ar viena pakopa žemesnę pavarą, o perėjimas į dviem pakopomis žemesnę pavarą koreguojamas prieš 
koreguojant perėjimą į viena pakopa žemesnę pavarą. Tokiais atvejais perėjimo į dviem ar viena pakopa 
žemesnę pavarą korega vimo procedūra pradedama tą sekundę, kuri yra iš karto po perėjimo į trimis 
pakopomis žemesnę pavarą korega vimo laikotar pio pabaigos, o perėjimo į viena pakopa žemesnę pavarą 
korega vimo procedūra pradedama tą sekundę, kuri yra iš karto po perėjimo į dviem pakopomis žemesnę 
pavarą korega vimo laikotar pio pabaigos. Jeigu į trimis pakopomis žemesnę pavarą pereinama po perėjimo į 
viena ar dviem pakopomis žemesnę pavarą, šis perėjimas yra viršesnis už tuos perėjimus per laikotar pį prieš 
perėjimą į trimis pakopomis žemesnę pavarą. Jeigu į dviem pakopomis žemesnę pavarą pereinama po 
perėjimo į viena pakopa žemesnę pavarą, šis perėjimas yra viršesnis už perėjimą į viena pakopa žemesnę 
pavarą per laikotar pį prieš perėjimą į dviem pakopomis žemesnę pavarą.
Pavyzdžiai pate ikiami A2/2–A2/6 lentelėse.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/241  
A2/2 lentelė
Laikas j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Greit. 
pradžiaPerėji -
mas į 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS = 3Perėji -
mas į 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS = 3Greit. 
pabaiga
Naudojama 
pradinė 
pavara2 2 3 3 4 4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 3 4 4 4
Kore-
gavimo 
patik -
ros 
pradžia
iref = 4
Pirmasis 10 sekundžių laikotar pis korega vimo patikrai atlikti
Paskutinis 10 sekundžių laikotar pis korega vimo patikrai atlikti
Paskutinis 10 sekundžių laikotar pis, kuriuo iDS buvo įjungta du kartus
Kore-
gavimo 
pabaig -
a
Korega vimas 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3
Pašalinimas
Paskutinė 
naudojama 
pavara2 2 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 4 4 4LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/242 2021 11 26  
A2/3 lentelė
Laikas j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Greit. 
pradžiaPerėji -
mas į 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS = 3Perėji -
mas į 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS = 3Greit. 
pabaiga
Naudojama 
pradinė 
pavara2 2 3 3 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4
Kore-
gavimo 
patik -
ros 
pradžia
iref = 4
Pirmasis 10 sekundžių laikotar pis korega vimo patikrai atlikti
Paskutinis 10 sekundžių laikotar pis korega vimo patikrai atlikti
Paskutinis 10 sekundžių laikotar pis, kuriuo iDS buvo įjungta du kartus
Kore-
gavimo 
pabaig -
a
Korega vimas 3 3
Pašalinimas 4
Paskutinė 
naudojama 
pavara2 2 3 3 3 3 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/243  
A2/4 lentelė
Laikas j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Greit. 
pradžiaPerėji -
mas į 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS = 3Perėji -
mas į 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS = 3Greit. 
pabaiga
Naudojama 
pradinė 
pavara4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4 4 5 5
Kore-
gavimo 
patik -
ros 
pradžia
iref = 4
Pirmasis 10 sekundžių laikotar pis korega vimo patikrai atlikti
Paskutinis 10 sekundžių laikotar pis korega vimo patikrai atlikti
Nebuv o 10 sekundžių laikotar pio, kuriuo iDS buvo įjungta du kartus
Kore-
gavimo 
pabaig -
a
Korega vimas
Pašalinimas 4 4
Paskutinė 
naudojama 
pavara4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/244 2021 11 26  
A2/5 lentelė
Laikas j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18 j+19
Greit. 
prad -
žiaPerėji -
mas į 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS1 = 5Perėji -
mas į 2 
pako-
pomis 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS1 = 4Perėji -
mas į 1 
pakop-
a 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS2 = 5Greit. 
pabaig a
Naudojama 
pradinė 
pavara6 6 6 5 5 4 4 4 4 4 5 6 6 6 6 6 6 6 5 5
iDS1 
kore-
gavim-
o 
patik -
ros 
prad -
žiaiDS2 
kore-
gavim-
o 
patik -
ros 
prad -
žia
iref = 6 iref = 6
Paskutinis 10 sekundžių laikotar pis, kuriuo iDS1 buvo įjungta du kartus ar daugiau Paskutinis 10 sekundžių laikotar pis, kuriuo iDS2 buvo įjungta du kartus ar daugiau
iDS1 
kore-
gavim-
o 
pabai -
gaiDS2 
kore-
gavim-
o 
pabai -
ga
Korega vi-
mas4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5
Pašalinimas
Paskutinė 
naudojama 
pavara4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/245  
A2/6 lentelė
Laikas j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Greit. 
pradžiaPerėji -
mas į 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS1 = 3Perėji -
mas į 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS2 = 4Perėji -
mas į 
žemes -
nę 
pavarą, 
iDS3 = 5Greit. 
pabaiga
Naudojama 
pradinė 
pavara4 3 3 4 5 5 4 5 5 6 6 6 6 5 5 6 6 6 6
iDS1 
korega -
vimo 
patik -
ros 
pradžiaiDS2 
korega -
vimo 
patik -
ros 
pradžiaiDS3 
korega -
vimo 
patik -
ros 
pradžia
iref = 4 iref = 5 iref = 6
Paskutinis 10 sekundžių laikotar pis, kuriuo iDS1 buvo įjungta du kartus ar daugiau
Paskutinis 10 sekundžių laikotar pis, kuriuo iDS2 buvo įjungta du kartus ar daugiau
Paskutinis 10 sekundžių laikotar pis, kuriuo iDS3 buvo įjungta du kartus ar daugiau
iDS1 
korega -
vimo 
pabaig -
aiDS2 
korega -
vimo 
pabaig -
aiDS3 
korega -
vimo 
pabaig -
a
Korega vimas 3 4 4 5 5 5 5
Pašalinimas
Paskutinė 
naudojama 
pavara3 3 3 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 6 6 6 6LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/246 2021 11 26  
Šis korega vimas netaik omas 1 pavarai. 3.3 punkto trečios pastraipos reikalavimai (Jeigu aj ≥ 0…..) netaik omi šiame 
punkt e aprašytam pavarų korega vimui, kai pavara > 2.
Šio priedo 4 dalyje c papunktyje aprašytas pakeitimų patikr inimas atliekamas dėl visos ciklo trasos du kartus prieš 
taikant šio priedo 4 dalyje d–f papunkčius.
c)Jei pavara i naudojama nuo pirmos iki penktos sekundės ir prieš šią seką naudojama pavara yra vienu laipsniu 
žemesnė, o pavara po šios sekos yra vienu arba dviem laipsniais žemesnė nei per šią seką arba pava ra prieš šią 
seką yra dviem laipsniais žemesnė, o po šios sekos – vienu laipsniu žemesnė nei per šią seką, sekos pavara 
pakeičiam a į didžiausiąsias pavaras prieš seką ir po jos.
Pavyzdžiai:
i) Pavarų seka – 1, i, – 1 keičiama į:
– 1, – 1, – 1;
pavarų seka – 1, i, – 2 keičiama į:
– 1, – 1, – 2;
pavarų seka – 2, i, – 1 keičiama į:
– 2, – 1, – 1.
ii) Pavarų seka – 1, i, i, – 1 keičiama į:
– 1, – 1, – 1, – 1;
pavarų seka – 1, i, i, – 2 keičiama į:
i - 1, – 1, – 1, – 2;
pavarų seka – 2, i, i, – 1 keičiama į:
– 2, – 1, – 1, – 1.
iii) Pavarų seka – 1, i, i,i, – 1 keičiama į:
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, – 1;
pavarų seka i – 1, i, i, i, – 2 keičiama į:
– 1, – 1, – 1, – 1, – 2;
pavarų seka – 2, i, i, i, – 1 keičiama į:
– 2, – 1, – 1, – 1, – 1.
iv) Pavarų seka – 1, i,i, i, i, – 1 keičiama į:
– 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1;
pavarų seka – 1, i, i, i, i, – 2 keičiama į:
– 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 2;
pavarų seka – 2, i, i, i, i, – 1 keičiama į:
– 2, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1.
v) Pavarų seka – 1, i,i,i, i, i, – 1 keičiama į:
– 1, – 1, – 1, – 1, – 1, i – 1, – 1;
pavarų seka i – 1, i, i, i, i, i, – 2 keičiama į:
– 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 2;
pavarų seka – 2, i, i, i, i, i, – 1 keičiama į:
– 2, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1.
Visais i–v punktuose nurodytais atvejais turi būti laikomasi sąlygos i – 1 ≥ imin.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/247  
d)Lėtėjimo fazės metu aukšt esnės pavaros nejungiamos.
e)Pereinant iš greitėjimo arba važiavimo pasto viu greičiu fazės į lėtėjimo fazę netur i būti jungiama aukšte snė pavara, 
jei viena iš pavarų, naudojamų per pirmąsias dvi sekundes po lėtėjimo fazės pabaigos, yra žemesnė už tą 
aukšte sniąją pavarą arba yra 0 pavara.
Pavyzdys.
Jei vi ≤ vi+1 ir vi+2 < vi+1 ir pavara i = 4, pavara (i + 1 = 5) ir pavara (i + 2 = 5), tuomet pavara (i + 1) ir pavara (i + 2) 
turi būti 4 pavara, jei po lėtėjimo fazės naudojama 4 ar žemesnė pavara. Visuose kituose ciklo trasos taškuose, 
kuriuose lėtėjimo fazės metu naudojama 5 pavara, taip pat turi būti nustatoma 4 pavara. Jei po lėtėjimo fazės 
naudojama 5 pavara, įjungiama aukšte snė pavara.
Jei perėjimo metu ir pradinio greitėjimo fazės metu naudojama 2 pakopomis aukšt esnė pavara, turi būti įjungiama 
1 pakopa aukšt esnė pavara. Šiuo atveju vėliau tikrinant pavarų naudojimą pakeitimų nebedaroma.
f)Kiti pavarų pakeitim ai lėtėjimo fazėse
Lėtėjimo fazių metu pavaros negali ma perjungti į pirmą pavarą. Jeigu toks perėjimas į žemesnę pavarą būtinas 
paskutinės trumpos kelionės dalyje prieš pat sust ojimo fazę, nes variklio sūkių skaičius taptų mažesnis nei nidle 
esant 2 pavarai, vietoj to naudojama 0 pavara ir pavarų perjungimo svirtis nustatoma į neutralią padėtį ir 
įjungiama sankaba.
Jeigu pirmos pavaros reikia bent 2 sekundžių laikotar piu prieš pat lėtėjimą siekiant sust oti, ši pava ra turėtų būti 
naudojama iki pirmojo lėtėjimo fazės ėminio. Per likusią lėtėjimo fazės dalį naudojama 0 pavara ir pavarų 
perjungimo svirtis nustatoma į neutralią padėtį ir įjungiama sankaba.
Jei lėtėjimo fazės metu naudojamos pavarų laikotar pio trukmė (laik o seka važiuojant pasto via pavara) tarp dviejų 
pavarų laikotar pių, kurių trukmė yra 3 sekundės arba ilgesnė, yra tik 1 sekundė, ji perjungiama į nulinę pavarą ir 
išjungiama sankaba.
Jei lėtėjimo fazės metu naudojamo pavarų laikotar pio trukmė tarp dviejų pava rų laikotar pių, kurių trukmė yra 3 
sekundės arba ilgesnė, yra 2 sekundės, pirmąją sekundę ji perjungiama į nulinę pavarą, o 2-ąją sekundę įjungiama 
pavara, kuri eina po 2 sekundžių laikotar pio. Pirmąją sekundę sankaba išjungiama.
Pavyzdys. Pavarų seka 5, 4, 4, 2 pakeičiama į 5, 0, 2, 2.
Šis reikalavi mas taikomas tik tuo atveju, jei pavara, kuri eina po 2 sekundžių, yra aukšte snė už nulinę pavarą.
Jei vienas po kito eina kelet as pavarų laikotar pių, kurių trukmė yra 1 arba 2 sekundės, koreguojama taip:
pavarų seka i, i, i, – 1, – 1, – 2 ar i, i, i, – 1, – 2, – 2 keičiama į i, i, i, 0, – 2, – 2.
Pavarų seka, kaip antai i, i, i, – 1, – 2, – 3 ar i, i, i, – 2, – 2, – 3 ar kiti galimi deriniai, keičiama į i, i, i, 0, – 3, – 3.
Šis pakeiti mas taip pat taikomas pavarų sekoms, kai pagreitis pirmąsias 2 sekundes yra ne mažesnis kaip nei 0, o 
3-ąją sekundę mažesnis nei 0, arba kai pagreitis paskutiniąsias 2 sekundes yra 0 arba didesnis.
Jei pavarų dėžės konstr ukcija yra labai sudėtinga, vienas po kito einantys pava rų laikotar piai, kurių trukmė yra 1 
arba 2 sekundės, gali trukti iki 7 sekundžių. Tokiais atvejais pirmiau nurodyta pataisa antr uoju etapu papildoma 
šiomis pataisomis:
pavarų seka j, 0, i, i, – 1, k, kai j > (i + 1) ir k ≤ (i – 1), bet k > 0, pake ičiama į j, 0, – 1, – 1, – 1, k, jei trečiąją šios 
sekos sekundę pava ra (i – 1) (t. y. pavara, einanti po nulinės pavaros) yra vienu arba dviem laipsniais žemesnė už 
imax.
Jei trečiąją šios sekos sekundę pavara (i – 1) yra daugiau kaip dviem laipsniais žemesnė už imax, pavarų seka j, 0, i, i, 
– 1, k, kai j > (i + 1) ir k ≤ (i – 1), o k > 0, pakeičiama į j, 0, 0, k, k, k.
Pavarų seka j, 0, i, i, i – 2, k, kai j > (i + 1) ir k ≤ (i – 2), bet k > 0, pakeičia ma į j, 0, – 2, – 2, – 2, k, jei trečiąją šios 
sekos sekundę pava ra (i – 2) (t. y. pavara, einanti po nulinės pavaros) yra vienu arba dviem laipsniais žemesnė už 
imax.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/248 2021 11 26  
Jei trečiąją šios sekos sekundę pavara (i – 2) yra daugiau kaip dviem pakopomis žemesnė už imax, pavarų seka j, 0, i, 
i, – 2, k, kai j > (i + 1) ir k ≤ (i – 2), o k > 0, pakeičiama į j, 0, 0, k, k, k.
Visais šiame punkt e (šio priedo 4 dalies f papunktis) pirmiau nurodytais atvejais vienai sekundei išjungiama 
sankaba (0 pavara), kad būtų išvengta pernelyg didelių variklio sūkių tą sekundę. Jei tokios problemos nekyla, 
norint įjungti iki trijų pakopų žemesnę pavarą, gamintojo prašymu leidžiama iš karto įjungti dėl kitos sekundės 
nurodytą žemesnę pavarą, o ne 0 pavarą. Jei pasinaudojama šia galim ybe, tai užregistr uojama.
Jei lėtėjimo fazė yra paskutinė trumpos atkar pos dalis prieš pat sustojimo fazę ir paskutinė aukštesnė nei nulinė (0) 
pavara prieš sust ojimo fazę bus naudojama tik iki 2 sekundžių, naudojama nulinė (0) pavara, pavaros perjungimo 
svirtis nustatoma į neutralią padėtį ir išjungiama sankaba.
Pavyzdžiai: Pavarų seka 4, 0, 2, 2, 0 paskutinėmis 5 sek. prieš sustojim o fazę pake ičiama į 4, 0, 0, 0, 0. Pavarų seka 
4, 3, 3, 0 paskutinėmis 4 sek. prieš sustojimo fazę pakeičiama į 4, 0, 0, 0.
5. GALUTINIAI REIKAL AVIMAI
a)Šio priedo 4 dalies a–f papunkčiai (imtinai) taikomi nuosekliai, kiekvienu atveju apimant visą ciklo trasą. Kad angi 
pakeitus šio priedo 4 dalies a–f papunkčius (imtinai) gali atsirasti naujų pavarų naudojimo sekų, šios naujos 
pavarų sekos tikrinamos du kartus ir, jei reikia, keičiamos.
b)Taikant šio priedo 4 dalies b papunktį, pereinant iš lėtėjimo ar past ovaus greičio fazės į greitėjimo fazę pavara gali 
būti sumažinama daugiau nei viena pakopa.
Šiuo atveju lėtėjimo ar pasto vaus greičio fazės paskutinės imties pavara pakeičiama nuline pavara ir sankaba 
išjungiama. Jeigu pasirenkama galim ybė nuslopinti nulinę pava rą pereinant į žemesnę pavarą pagal šio priedo 4 
dalies f papunktį, vietoj nulinės pavaros naudojama kitos sekundės (pirmosios greitėjimo fazės sekundės) pava ra.
c)Kad būtų galima įvertinti apskaičiavi mo teisingumą, apskaičiuojama ir užregistr uojama v*pavaros, kai v ≥ 
1,0 km/h, kontrolinė suma, suapvalinta pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą.
6. APSKAIČIA VIMO PRIEMONĖS
Pavarų perjungimo apskaičia vimo priemonių pavyzdžių galima rasti tame pačiame tinklalap yje kaip ir ši taisyklė (1).
Yra šios priemonės:
a)ACCESS priemonė,
b)„Matlab“ kodo priemonė,
c)NET pagr indinė priemonė.
Šios priemonės patvir tintos palyginus ACCESS priemone, „Matlab“ kodo priemone ir NET pagr indinė priemone 
atliktus 115 skirtingų transpor to priemonių konfigūracijų apskaičiavimo rezultatus, įskaitant 7 iš jų papildomus 
apskaičia vimus su papildomomis pasir inktimis, pvz., „apr iboti greitį“, „kontroliuoti mažinimą“, „pasir inkti kitų 
transpor to priemonių klasių ciklą“ ir „pasir inkti individualias nmin_dr ive vertes“.
115 transpor to priemonių konfigūracijų apima ribines pavarų dėžių ir variklių technines konstr ukcijas ir visas 
transpor to priemonių klases.
Visų trijų priemonių rezultatai yra identiški, kiek tai susiję su pavarų naudojimu ir sankabos veikimu, ir, nors teisiškai 
yra privalomas tik B1 ir B2 priedų tekstas, priemonės įgijo etaloninių priemonių statusą.
(1)[nuoroda bus įrašyta po galutinio pranešimo]LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/249  
B3 PRIED AS 
Etalonin ių degalų specif ikacijos 
1. Šiame priede pateikiama informaci ja, susijusi su etaloninių degalų, naudojamų atliekant 1 tipo bandymus, 
specifikacija.
2. Rezer vuota
3. Transpor to priemonių su kibirkštinio uždegimo varikliais bandymams skirtų skystųjų degalų techniniai duomeny s
3.1. Benzinas (nominalusis 90 RON, E0)
A3/1 lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1B lygiui. 
Benzinas (nominalusis 90 RON , E0) 
Deg alų savybė arba cheminės medžiagos 
pavadinimasVienetasStandar tas
Bandymo metodas
Min. Mak s.
Tiriamasis oktaninis skaičius (RON) 90 92 JIS K2280
Variklinis oktaninis skaičius (MON) 80 82 JIS K2280
Tankis g/cm30,720 0,734 JIS K2249
Garų slėgis kPa 56 60 JIS K2258
Distiliaci ja:
— 10 % distiliaci jos temperatūra K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— 50 % distiliaci jos temperatūra K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— 90 % distiliaci jos temperatūra K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— galutinė virimo temperatūra K (°C) 488 (215) JIS K2254
— alken ai tūrio proc. 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromatiniai junginiai tūrio proc. 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3
— benzenas tūrio proc. 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Deguonies kiekis nenustat oma JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Dervų kiekis mg/100 ml 5 JIS K2261
Sieros kiekis wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/250 2021 11 26  
Švino kiekis nenustat oma JIS K2255
Etanolis nenustat oma JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanolis nenustat oma JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
MTBE nenustat oma JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Žibalas nenustat oma JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.2. [Rezer vuota]
3.3. Benzinas (nominalusis 100 RON, E0)
A3/3 lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1B lygiui. 
Benzinas (nominalusis 100 RON, E0) 
Deg alų savybė arba cheminės medžiagos 
pavadinimasVienetasStandar tas
Bandymo metodas
Min. Mak s.
Tiriamasis oktaninis skaičius (RON) 99 101 JIS K2280
Variklinis oktaninis skaičius (MON) 86 88 JIS K2280
Tankis g/cm30,740 0,754 JIS K2249
Garų slėgis kPa 56 60 JIS K2258
Distiliaci ja:
— 10 % distiliaci jos temperatūra K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— 50 % distiliaci jos temperatūra K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— 90 % distiliaci jos temperatūra K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— galutinė virimo temperatūra K (°C) 488 (215) JIS K2254
— alken ai tūrio proc. 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromatiniai junginiai tūrio proc. 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/251  
— benzenastūrio proc. 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Deguonies kiekis nenustat oma JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Dervų kiekis mg/100 ml 5 JIS K2261
Sieros kiekis wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Švino kiekis nenustat oma JIS K2255
Etanolis nenustat oma JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanolis nenustat oma JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
MTBE nenustat oma JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Žibalas nenustat oma JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.4. [Rezer vuota]
3.5. [Rezer vuota]
3.6. Benzinas (nominalusis 95 RON, E10)
A3/6 lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1A lygiui. 
Benzinas (nominalusis 95 RON , E10) 
Parametras VienetasVerčių ribos (a)Bandymo 
metodas (b)Min. Mak s.
Tiriamasis oktaninis skaičius (RON) (c) 95,0 98,0 EN ISO 5164
Variklinis oktaninis skaičius (MON) (c) 85,0 89,0 EN ISO 5163
Tankis esant 15 °C temperatūrai kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
Garų slėgis kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
Vandens kiekis tūrio proc. 0,05 EN 12937LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/252 2021 11 26  
Išvaizda, esant –7 °C skaidr us ir blizgus
Distiliaci ja:
— išgarint a esant 70 °C temperatūrai tūrio proc. 34,0 46,0 EN-ISO 3405
—išgarint a esant 100 °C temperatū ­
raitūrio proc. 54,0 62,0 EN-ISO 3405
—išgarint a esant 150 °C temperatū ­
raitūrio proc. 86,0 94,0 EN-ISO 3405
— galutinė virimo temperatūra °C 170 195 EN-ISO 3405
Likutis tūrio proc. 2,0 EN-ISO 3405
Ang liavandenilių analizė:
— alken ai tūrio proc. 6,0 13,0 EN 22854
— aromatiniai junginiai tūrio proc. 25,0 32,0 EN 22854
— benzenas tūrio proc. 1,00 EN 22854
EN 238
— prisotintieji angliavan deniliai tūrio proc. Turi būti užregistr uojama EN 22854
Ang lies / vandenilio santykis Turi būti užregistr uojama
Ang lies / deguonies santykis Turi būti užregistr uojama
Indukcij os laikotar pis(d) min. 480 EN-ISO 7536
Deguonies kiekis (e) % (masės) 3,3 3,7 EN 22854
Esamų dervų kiekis
(išvalius tirpikliais)mg/100 ml 4 EN-ISO 6246
Sieros kiekis (f) mg/kg 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
Vario korozi ja 1 klasė EN-ISO 2160
Švino kiekis mg/l 5 EN 237
Fosf oro kiekis (g) mg/l 1,3 ASTM D 3231
Etanolis (e) tūrio proc. 9,0 10,0 EN 22854
(a)Specifikacijose nurodytos vertės yra tikrosios vertės. Nustatant ribines jų vertes buvo taikyto s standar to ISO 4259 „Naf tos 
produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, o mažiausioji vertė buvo apskaičiuojama pagal 
mažiausiąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausiąją ir mažiausiąją vertes, mažiausiasis skirtumas lygus 4R (R – 
atkur iamumas).
Nepaisant šio mat o, būtino techniniais sumetimais, degalų gam intojas vis dėlto turi siekti nulinės vertės, jei nustatyta didžiausioji 
vertė lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodoma didžiausioji ir mažiausioji ribinės vertės. Jeigu reikėtų nustatyti, ar degalai atitinka 
specifikacijų reikalavimus, taikomos standar to ISO 4259 sąlygos.
(b)Bus priimti lygiaverč iai EN ir (arba) ISO metodai, susiję su pirmiau nurodytomis savybėmis, kai tik jie bus parengti.
(c)Pagal standar tą EN 228:2008 skaičiuojant galutinį rezultatą, atimamas pataisos koeficientas 0,2, taikytinas MON ir RON.
(d)Degaluose gali būti oksidac ijos inhibitorių ir metalų dezaktyvatori ų, kurie paprastai naudojami benzino distiliavimo srautui 
stabilizuoti, bet į degalu s negali būti pridėta valiklių ir (arba) dispergentų ir tirpiklinių alyvų.
(e)Etanolis yra vienint elis oksigenatas, kurio galima specialiai dėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standar tą 
EN 15376.
(f)Užregistr uojamas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 1 tipo bandymui.
(g)Į šiuos etaloninius degalus nega lima specialiai dėti junginių, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mang ano arba švino.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/253  
3.7. Etanolis (nominalusis 95 RON, E85)
A3/7 lentelė
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui. 
Etanolis (nominalusis 95 RON , E85) 
Parametras VienetasVerčių ribos (a)Bandymo 
metodas (b)Min. Mak s.
Tiriamasis oktaninis skaičius (RON) 95 EN ISO 5164
Variklinis oktaninis skaičius (MON) 85 EN ISO 5163
Tankis esant 15 °C temperatūrai kg/m3Turi būti užregistr uojama ISO 3675
Garų slėgis kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE)
Sieros kiekis (c)(d) mg/kg 10 EN ISO 20846, EN 
ISO 20884
Atspar umas oksidacijai min. 360 EN ISO 7536
Dervų kiekis (išvalius tirpikliais) mg/ 100 ml 5 EN-ISO 6246
Išvaizda: Nustat oma esant aplink os 
temperatūrai arba esant 15 °C 
temperatūrai (nelygu, kuris dydis yra 
didesnis).Skaidr us ir šviesus, iš pažiūros be 
plaukiojančių ar nusėdusių teršalųApžiūra
Etanolis ir aukšte snieji alkoholiai (g) tūrio proc. 83 85 EN 1601
EN 13132
EN 14517
Auk štesnieji alkoholiai (C3–C8) tūrio proc. 2
Metanolis tūrio proc. 0,5
Benzinas (e) tūrio proc. Pusiausvyra EN 228
Fosf oras mg/l 0,3 (f) ASTM D 3231
Vandens kiekis tūrio proc. 0,3 ASTM E 1064
Neorgan inių chlor idų kiekis mg/l 1 ISO 6227
pHe 6,5 9 ASTM D 6423
Vario plokšte lės korozi ja (per 3 val., 
esant 50 °C temperatūrai)Lygis 1 klasė EN ISO 2160
Rūgštingumas (skaičiuojamas kaip 
acto rūgštis CH3COOH)% (masės)
(mg/l)0,005 –40 ASTM D 1613
Ang lies / vandenilio santykis Užregistr uoti
Ang lies / deguonies santykis Užregistr uoti
(a)Specifikacijose nurodytos vertės yra tikrosios vertės. Nustatant ribines jų vertes buvo taikyto s standar to ISO 4259 „Naf tos 
produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, o mažiausioji vertė buvo apskaičiuojama pagal 
mažiausiąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausiąją ir mažiausiąją vertes, mažiausiasis skirtumas lygus 4R (R – 
atkur iamumas). Nepaisant šio mat o, būtino techniniais sumetimais, degalų gamint ojas vis dėlto turi siekti nulinės vertės, jei 
nustatyta didžiausioji vertė lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodoma didžiausioji ir mažiausioji ribinės vertės. Jeigu reikėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, taikomos standar to ISO 4259 sąlygos.
(b)Kilus ginčui, taikoma EN ISO 4259 aprašyta ginčų sprendimo ir rezultatų aiškinimo remiantis bandymo metodo rezultatų 
glaudumu tvarka.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/254 2021 11 26  
(c)Kilus nacionalinio masto ginčui dėl sieros kiekio, bus remiamasi arba standar tu EN ISO 20846, arba EN ISO 20884 (panašu į 
nuorodą standar to EN 228 nacionaliniame priede).
(d)Užregistr uojamas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 1 tipo bandymui.
(e)Bešvinio benzino kiekis gali būti nustatomas kaip skaičius, gautas iš 100 atėmus vandens ir alkoholių kiekį, išreikštą procentais.
(f)Į šiuos etaloninius degalus nega lima specialiai pridėti junginių, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino.
(g)EN 15376 specifikaciją atitinkantis etanolis yra vienintelis oksidator ius, kurio galima specialiai pridėti į šiuos etaloninius degalus.
4.Transpor to priemonių su kibirkštinio uždegimo varikliais bandymams skirtų skystųjų degalų techniniai duomeny s
4.1. SND (A ir B)
A3/8 lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1A lygiui. 
SND (A ir B) 
Parametras Vienetas Dega lai E1 Dega lai E2 Degalai J Deg alai K Bandymo metodas
Sudėtis: ISO 7941
C3-kiekis % tūrio 30 ± 2 85 ± 2Žiema:
ne mažiau kaip 
15,
ne daugiau kaip 
35
Vasara:
ne daugiau kaip 
10KS M ISO 7941
Propano ir 
propileno kiekismolio % Ne mažiau 
kaip 20,
ne daugiau 
kaip 30JIS K2240
C4-kiekis % tūrio PusiausvyraŽiema:
ne mažiau kaip 
60
Vasara:
ne mažiau kaip 
85KS M ISO 7941
Butano ir butileno 
kiekisNe mažiau 
kaip 70,
ne daugiau 
kaip 80JIS K2240
Butadienas ne daugiau kaip 
0,5KS M ISO 7941
< C3, > C4 % tūrio Ne daugiau 
kaip 2Ne daugiau 
kaip 2
Alkenai % tūrio Ne daugiau 
kaip 12Ne daugiau 
kaip 15
Garav imo likutis mg/kg Ne daugiau 
kaip 50Ne daugiau 
kaip 50EN 15470
Garav imo likutis 
(100 ml)ml – 0,05 ASTM D2158
Vanduo esant 0 °C 
temperatūraiLaisvai pasirenkama EN 15469LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/255  
Bendras sieros 
kiekismg/kg Ne daugiau 
kaip 10Ne daugiau 
kaip 10ASTM 6667
Ne daugiau 
kaip 40KS M 2150, ASTM 
D4486,
ASTM D5504
Vandenilio sulfidas Nėra Nėra ISO 8819
Varinės juost elės 
korozijaklasifi -
kavimas1 klasė 1 klasė ISO 6251 (a)
Vario korozi ja 40 °C, 
1 val.– 1 KS M ISO 6251
Kvapas Charakt eristika
Variklinis oktaninis 
skaičiusNe mažiau 
kaip 89Ne mažiau 
kaip 89EN 589
B priedas
Garų slėgis (40 °C) MPa – 1,27KS M ISO 4256,
KS M ISO 8973
Tankis (15 °C) kg/m3500 620KS M 2150,
KS M ISO 3993,
KS M ISO 8973
(a)Jei mėginyje yra antik orozinių priemonių arba kitų cheminių medžiagų, kurios mažina mėginio korozi jos poveikį varinei 
juost elei, taikant šį metodą gali būti netiksliai nustatyta, ar yra korozij ą sukeliančių medžiagų. Todėl draudžiama pridėti minėtų 
junginių, vien tik dėl to, kad bandymo metodas būtų šališkas.
4.2. GD / biometanas
4.2.1. G20 kalor ingosios dujos (nominaliai 100 proc. metano)
A3/9 lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1A lygiui. 
G20 kalor ingosios dujos (nominaliai 100 proc. metano) 
Charakteristikos Vienetai Pagri ndasRibinės vertės
Bandymo metodas
Min. Maks .
Sudėtis:
metanas molio % 100 99 100 ISO 6974
Pusiausvyra (a) molio % — — 1 ISO 6974
N2 molio % ISO 6974
Sieros kiekis mg/m3 (b) — — 10 ISO 6326-5
Wobbe skaičius (grynasis) MJ/m3 (c) 48,2 47,2 49,2
(a)Iner tinės dujos (išskyr us N2) + C2 + C2+.
(b)Vertė nustatoma esant 293,15 K (20 °C) temperatūrai ir 101,325 kPa slėgiui.
(c)Vertė nustatoma esant 273,15 K (0 °C) temperatūrai ir 101,325 kPa slėgiui.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/256 2021 11 26  
4.2.2. [Rezer vuota]
4.2.3. G25 nekalor ingosios dujos (nominaliai 86 proc. metano)
A3/11 lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1A lygiui. 
G25 nekalor ingosios dujos (nominaliai 86 proc. metan o) 
Charakteristikos Vienetai Pagri ndasRibinės vertės
Bandymo metodas
Min. Mak s.
Sudėtis:
metanas molio % 86 84 88 ISO 6974
Pusiausvyra (a) molio % — — 1 ISO 6974
N2 molio % 14 12 16 ISO 6974
Sieros kiekis mg/m3 (b) — — 10 ISO 6326-5
Wobbe skaičius (grynasis) MJ/m3 (c) 39,4 38,2 40,6
(a)Iner tinės dujos (išskyr us N2) + C2 + C2+.
(b)Vertė nustatoma esant 293,15 K (20 °C) temperatūrai ir 101,325 kPa slėgiui.
(c)Vertė nustatoma esant 273,15 K (0 °C) temperatūrai ir 101,325 kPa slėgiui.
4.2.4. J dujos (nominaliai 85 proc. metano)
A3/12 lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1B lygiui. 
J dujos (nominaliai 85 proc. metano) 
Charakt eristik os VienetaiRibinės vertės
Min. Mak s.
Metanas molio % 85
Etanas molio % 10
Propanas molio % 6
Butanas molio % 4
HC iš C3+C 4 molio % 8
HC iš C5 ar daugiau molio % 0,1
Kitos dujos (H2+O 2+N 2+CO+C O2) molio % 1,0
Sieros kiekis mg/Nm310
Wobbe skaičius WI 13,260 13,730
Viršutinis šilumingumas kcal/Nm310,410 11,050
Didžiausiasis degimo greitis MCP 36,8 37,5LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/257  
4.2.5. Vandenilis
A3/13 lentelė
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui. 
Vandenilis 
Charakteristikos VienetaiRibinės vertės
Bandymo metodas
Min. Mak s.
Vandenilio grynumas molio % 98 100 ISO 14687-1
Bendras angliavandenilių kiekis μmol/mol 0 100 ISO 14687-1
Vanduo (a) μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Deguonis μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Argonas μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Azotas μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
CO μmol/mol 0 1 ISO 14687-1
Siera μmol/mol 0 2 ISO 14687-1
Nuolatinės kietosios dalelės (c) ISO 14687-1
(a)Netur i būti kondensuojamas.
(b)Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1 900 μmol/mol
(c)Vandenilio sudėtyje netur i būti dulkių, smėlio, purvo, dervų, aliejaus ar kitų medžiagų, kurių kiekis galėtų būti žalingas 
transpor to priemonei (var ikliui), į kurią pilama degalų, arba degalinės įrangai .
5.Transpor to priemonių su slėginio uždegimo varikliais bandymams skirtų degalų techniniai duomenys
5.1. J dyzelinas (nominalusis 53 cetaninis skaičius, B0)
A3/14 lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1B lygiui. 
J dyzelinas (nominalusis 53 cetaninis skaičius, B0) 
Degalų savybė arba cheminės 
medžiagos pavadinimasVienetaiSpecifik acija
Bandymo metodas
Min. Mak s.
Cetaninis skaičius 53 57 JIS K2280
Tankis g/cm30,824 0,840 JIS K2249
Distiliaci ja:
— 50 % distiliaci jos temperatūra K (°C) 528 (255) 568 (295) JIS K2254
— 90 % distiliaci jos temperatūra K (°C) 573 (300) 618 (345) JIS K2254
— galutinė virimo temperatūra K (°C) 643 (370) JIS K2254
Pliūpsnio taškas K (°C) 331(58) JIS K2265–3
Kinematinė klamp a esant 30 °C mm2/s 3,0 4,5 JIS K2283LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/258 2021 11 26  
Visų aromatinių junginių seka % tūrio 25 JIS metodas HPLC
Policikliniai aromatiniai 
angliavanden iliai% tūrio 5,0 JIS metodas HPLC
Sieros kiekis wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Riebiųjų rūgščių metilo ester is 
(FAME)% 0,1 Metodas paga l 
paske lbtą Japonijos 
koncentracijos 
matavim o procedūrą
Triglicer idas % 0,01 Metodas paga l 
paske lbtą Japonijos 
koncentracijos 
matavim o procedūrą
5.2. [Rezer vuota]
5.3. [Rezer vuota]
5.4. E dyzelinas (nominalusis 52 cetaninis skaičius, B7)
A3/17 lentelė
Ši lentelė taikoma tik 1A lygiui. 
E dyzelinas (nominalusis 52 ceta ninis skaičius, B7) 
Parametras VienetasVerčių ribos (a)
Bandymo metodas
Min. Mak s.
Cetaninis indeks as 46,0 EN ISO 4264
Cetaninis skaičius (b) 52,0 56,0 EN-ISO 5165
Tankis esant 15 °C temperatūrai kg/m3833,0 837,0 EN-ISO 12185
Distiliaci ja:
— 50 % temperatūra °C 245,0 — EN-ISO 3405
— 95 % temperatūra °C 345,0 360,0 EN-ISO 3405
– galutinė virimo temperatūra °C — 370,0 EN-ISO 3405
Pliūpsnio taškas °C 55 — EN ISO 2719
Drumstimosi taškas °C — –10 EN 116
Klam pa esant 40 °C mm2/s 2,30 3,30 EN ISO 3104
Policikliniai aromatiniai 
angliavanden iliai% (masės) 2,0 4,0 EN 12916LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/259  
Sieros kiekis mg/kg — 10,0 EN ISO 20846/
EN ISO 20884
Vario korozi ja (per 3 val., esant 
50 °C)— 1 klasė EN-ISO 2160
Ang lies likutis pagal Konradsono 
metodą (10 % distiliaci jos likučio)% (masės) — 0,20 EN-ISO10370
Peleningumas % (masės) — 0,010 EN-ISO 6245
Bendras teršalų kiekis mg/kg 24 EN 12662
Vandens kiekis mg/kg — 200 EN-ISO12937
Rūgščių skaičius mg KOH/g — 0,10 EN ISO 6618
Tepalingumas (paviršiaus, kurio 
atspar umas dilimui tiriamas 
naudojant didelio dažnio 
slankiojamojo judesio stendą 
(HFRR), skersmuo esant 60 °C 
temperatūrai)μm — 400 EN ISO 12156
Atspar umas oksidacijai esant 
110 °C(c)h 20,0 EN 15751
FAME (d) tūrio % 6,0 7,0 EN 14078
(a)Specifikacijose nurodyt os vertės yra tikrosios vertės. Nustatant ribines jų vertes buvo taikytos standar to ISO 4259 „Naf tos 
produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, o mažiausioji vertė buvo apskaičiuojama 
pagal mažiausiąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausiąją ir mažiausiąją vertes, mažiausiasis skirtumas lygus 4R (R – 
atkur iamumas).
Nepaisant šio mat o, būtino techniniais sumetimais, degalų gamint ojas vis dėlto turi siekti nulinės vertės, jei nustatyta 
didžiausioji vertė lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodoma didžiausioji ir mažiausioji ribinės vertės. Jeigu reikėtų nustatyti, ar 
degalai atitinka specifik acijų reikala vimus, taikomos standar to ISO 4259 sąlygos.
(b)Cetaninio skaičiaus inter valas neatitinka mažiausiojo 4R inter valo reikalavimų. Tačiau, jei tarp degalų tiekėjo ir vartotojo kyla 
ginčų, tokie ginčai gali būti sprendžiami vadov aujantis standar to ISO 4259 sąlygomis, jeigu reikiamam tikslumui užtikr inti 
taikomi ne pavieniai nustatymai, o pakankamas kartotinių matavimų skaičius.
(c)Nors atspar umas oksidac ijai yra kontroliuojamas, tikėtina, kad laikymo trukmė bus ribota. Dėl laikymo sąlygų ir trukmės 
reikėtų pasitar ti su tiekėju.
(d)FAME kiekis turi atitikti EN 14214 specifikaciją.
6.Transpor to priemonių su kuro elementais bandymams skirtų degalų techniniai duomeny s
6.1. Transpor to priemonėms su kuro elementais skirtos suslėgtoj o vandenilio dujos
A3/18 lentelė
Transpor to priemonėms su kuro elementais skir tas vandenilis 
Charakteristikos VienetaiRibinės vertės
Bandymo metodas
Min. Mak s.
Vandenilio dega lų indeks as(a) molio % 99,97
Bendras nevandenilinių dujų kiekis μmol/mol 300
Didžiausioji atskirų teršalų koncentracij a(f)
Vanduo (H2O) μmol/mol 5e
Bendras angliavandenilių kiekis (b)
(metano pagr indu)μmol/mol 2e
Deguonis (O 2) μmol/mol 5e
Helis (He) μmol/mol 300eLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/260 2021 11 26  
Bendras azoto (N2) ir argono (Ar) 
kiekis (b)μmol/mol 100e
Ang lies dioks idas (CO2) μmol/mol 2e
Ang lies monoksi das (CO) μmol/mol 0,2e
Bendras sieros sieros junginių 
kiekis (c)(H2S pagr indu)μmol/mol 0,004e
Formaldehidas (HCHO) μmol/mol 0,01e
Skruzdžių rūgštis (HC OOH) μmol/mol 0,2e
Amoniakas (NH 3) μmol/mol 0,1e
Bendras halogenintų junginių 
kiekis (d)
(haloge nintų jonų pagr indu)μmol/mol 0,05e
Pridėtinių sudedamųjų dalių, pvz., bendro angliavandenilių kiekio ir bendro sieros junginių kiekio, suma netur i būti didesnė už 
priimtiną ribinę vertę.
(a)Vandenilio degalų indeksas nustatomas iš 100 molio procentų atimant lentelėje nurodytą bendrą nevandenilinių dujų kiekį, 
išreikštą molio procentais.
(b)Į bendrą angliavandenilių kiekį įtraukiamos oksid uotos organinės rūšys. Bendras angliavandenilių kiekis matuojamas anglies 
pagr indu (μmolC/mol). Bendras angliava ndenilių kiekis gali viršyti 2 μmol/mol tik dėl metano buvimo, tokiu atveju bendras 
metano, azot o ir argono kiekis netur i viršyti 100 μmol/mol.
(c)Į bendrą sieros junginių kiekį įtraukiama bent H2S, COS, CS2 ir merkaptanai, paprastai randami gamtinėse dujose.
(d)Į bendrą halogeni ntų junginių kiekį įtraukiamas, pvz., vandenilio bromidas (HBr), vandenilio chlor idas (HCl), chloras (Cl2) ir 
organinia i halogenidai (R-X).
(e)Bandymo metodas patvir tinamas dokumentais.
(f)Netaik oma konkrečių teršalų analizei, atsižvelgiant į gam ybos procesą. Transpor to priemonės gam intojas nurodo atsakingai 
institucijai priežastis, dėl kurių šis reikala vimas netaik omas tam tikriems teršalams.
7.Garav imo išlakų 4 tipo bandymams naudojamų degalų techniniai duomeny s
1B lygis
Jeigu tai transpor to priemonė, kuriai gamint ojas nerek omenduoja naudoti E10 degalų, vietoj šioje dalyje apibrėžtų 
degalų naudojami šio priedo 3.1 ar 3.3 punkte apibrėžti degalai.
A3/19 lentelė
Etalonin iai benzino degalai 4 tipo bandymams 
Parametras VienetasRibinės vertės
Bandymo metodas
Min. Mak s.
Tiriamasis oktaninis skaičius 
(RON)95,0 98,0 EN ISO 5164
JIS K2280
Tankis esant 15 °C temperatūrai kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
JIS K2249-1,2,3
Garų slėgis kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
JIS K2258-1,2
Distiliaci ja:
— išgarint a esant 70 °C tūrio proc. 34,0 46,0 EN ISO 3405LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/261  
— išgarint a esant 100 °Ctūrio proc. 54,0 62,0 EN ISO 3405
— išgarint a esant 150 °C tūrio proc. 86,0 94,0 EN ISO 3405
Ang liavandenilių analizė:
— alken ai tūrio proc. 6,0 13,0 EN 22854
— aromatiniai junginiai tūrio proc. 25,0 32,0 EN 22854
— benzenas tūrio proc. – 1,00 EN 22854
EN 238
JIS K2536-2,3,4
Deguonies kiekis % (masės) 3,3 3,7 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
Sieros kiekis mg/kg — 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
JIS K2541-1,2,6,7
Švino kiekis mg/l Neaptikta EN 237
JIS K2255
Etanolis tūrio proc. 9,0 10,0 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
MTBE Neaptikta JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Metanolis Neaptikta JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Žibalas Neaptikta JIS K2536-2,4 (a)
(a)Gali būti naudojamas kitas metodas, kurį galima atsekti pagal nacionalinį ar tarptautinį standar tą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/262 2021 11 26  
B4 PRIED AS 
Kelio apkro va ir dinamometro nus tatymai 
1. TAIKYMO SRITIS
Šis priedas apibūdina bandomosios transpor to priemonės kelio apkrov os nustatymą ir šios kelio apkrov os 
perkėlimą važiuoklės dinamometr ui.
2. TERMINAI IR APIBRĖŽT YS
2.1. Šiame dokument e pirmeny bė suteikia ma term inams ir apibrėžtims, pateiktiems šios taisyklės 3 dalyje. Jeigu 
šios taisyklės 3 dalyje apibrėžčių nėra, taikomos ISO 3833:1977 „Kelių transpor to priemonės. Tipai. Terminai 
ir apibrėžtys“ pate iktos apibrėžtys.
2.2. Atskaitinio greičio taškai prasideda nuo 20 km/h ir didėja kas 10 km/h iki aukščiausios atskaitinio greičio 
vertės pagal šias nuostatas:
a)didžiausiojo atskaitinio greičio taškas turi būti 130 km/h arba greičio taškas iškar t po taikomo bandymų 
ciklo didžiausiojo greičio vertės, jei ši vertė mažesnė nei 130 km/h. Jei taikomas bandymų ciklas turi 
mažiau nei 4 ciklo fazes (mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio), gamin tojo prašymu ir gavus 
atsakingos institucijos patvir tinimą, didžiausiojo atskaitinio greičio vertė gali būti padidinta iki atskaitinio 
greičio tašk o iškar t po kitos aukšte snės fazės didžiausiojo greičio vertės, bet ne daugiau kaip iki 130 km/h; 
toki u atveju kelio apkrov os ir važiuoklės dinamometro nustatymas atliekamas naudojant tas pačias 
atskaitinio greičio vertes;
b)jei ciklui taikytina atskaitinio greičio vertė, pridėjus 14 km/h, yra didesnė arba lygi didžiausia jam 
transpor to priemonės greičiui vmax, ši atskaitinio greičio vertė nenaudojama saviri edos bandymui ir 
važiuoklės dinamometr ui nustatyti. Didžiausiąja transpor to priemonės atskaitinio greičio verte tampa kita 
žemesnė atskaitinio greičio vertė.
2.3. Jei nenustatyta kitaip, ciklo energijos poreikis apskaičiuojamas pagal B7 priedo 5 dalį remiantis taikomo 
važia vimo ciklo tiksliniu greičio grafi ku.
2.4. f0, f1, f2 yra kelio apkro vos koeficientai iš kelio apkrov os lygties F = f0 + f1 × v + f2 × v2, nustatomi pagal šį 
priedą.
f0 – pasto vus kelio apkro vos koeficie ntas, suapvalinamas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki vieno 
skaičiaus po kablelio, N;
f1 – pirmos eilės kelio apkro vos koeficie ntas, suapvalinamas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki trijų 
skaičių po kablelio, N/(km/h);
f2 – antros eilės kelio apkrov os koeficie ntas, suapvalinamas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki penkių 
skaičių po kablelio, N/(km/h)2.
Jei nenurodyta kitaip, kelio apkrov os koeficientai apskaičiuojami taikant mažiausiųjų kvadratų regresijos 
analizę atskaitinio greičio verčių inter vale.
2.5. Sukamoji masė
2.5.1. mr nustatymas
mr yra visų ratų ir su jais kely je besisukančių transpor to priemonės sudedamųjų dalių lygia vertė faktinė masė 
kilogramais (kg), kai pavarų dėžė yra neutralioje padėtyje. mr matuojama ar apskaičiuojama taikant su 
atsakinga instituci ja suder intą tinkamą būdą. Kita vertus, galima įvertinti, kad mr yra 3 proc. parengtos 
eksploatuoti transpor to priemonės masės ir 25 kg svor io sumos.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/263  
2.5.2. Sukamosios masės taikymas kelio apkrovai
Saviriedos laiko vertės įtraukiamos į jėgas ir atvirkščiai, atsižvelgiant į taikytiną bandomąją masę plius mr. Tai 
taikoma mata vimams kely je ir ant važiuoklės dinamometro.
2.5.3. Sukamosios masės taikymas nustatant inercij ą
Jei transpor to priemonė išbandoma ant keturių ratų pavaros režimo sąlygomis veikiančio dinamometro, 
važiuoklės dinamometro iner tinės masės ekvivalentas prilyginamas taikomai bandomajai masei.
Antraip važiuoklės dinamometro iner tinės masės ekvivalentas prilyginamas bandoma jai masei, pridėjus 
mata vimo rezultatams poveikio nedarančios tikrosios ratų masės ekvivalentą arba 50 proc. mr.
2.6. Nustatant bandomąją masę, taikomos papildomos masės, kad tos transpor to priemonės svorio pasiskirstymas 
būtų beveik toks pat kaip parengtos eksploatuoti transpor to priemonės. N kategor ijos transpor to priemonių 
arba keleivinių transpor to priemonių, paga mintų iš N kategor ijos transpor to priemonių, papildomos masės 
išdėst omos tipišku būdu ir tai pagr indžiama atsakingai institucijai , jei ji to paprašo. Transpor to priemonės 
svorio pasiskirstymas užregistr uojamas ir naudojamas atliekant bet kokius tolesnius kelio apkro vos 
nustatymo bandymus.
3. BENDRIEJI REIKAL AVIMAI
Gamint ojas atsak o už kelio apkro vos koeficientų tikslumą ir užtikr ina, kad jie būtų tiksliai taikomi kiekvienai 
serijinės kelio apkrov os šeimos transpor to priemonei. Kelio apkrov os nustatymo, imitavim o ir apskaičiavimo 
metodų leidžiamosios nuokr ypos nenaudojamos serijinių transpor to priemonių kelio apkro vai nuver tinti. 
Atsakingos instituci jos prašymu reikia įrodyti atskiros transpor to priemonės kelio apkro vos koeficientų 
tikslumą.
3.1. Bendras matavimų tikslumas, glaudumas, skyra ir dažnumas
Bendras privalomas matavimų tikslumas:
a)transpor to priemonės greičio tikslumas turi būti ±0,2 km/h, kai matavi mo dažnis yra ne mažesnis nei 
10 Hz;
b)laikas: mažiausiasis tikslumas turi būti ±10 ms; mažiausiasis glaudumas ir skyra: 10 ms;
c)rato sukimo momento tikslumas turi būti ±6 Nm arba ±0,5 proc. didžiausiojo išmatuoto viso sukimo 
momento, nelygu, kuri vertė yra didesnė, kai matavi mo dažnis yra ne mažesnis nei 10 Hz;
d)vėjo greičio tikslumas turi būti ±0,3 m/s, kai matavi mo dažnis yra ne mažesnis nei 1 Hz;
e)vėjo krypties tikslumas turi būti ±3°, kai matavimo dažnis yra ne mažesnis nei 1 Hz;
f)atmosfe ros temperatūros tikslumas turi būti ±1 °C, kai matavi mo dažnis yra ne mažesnis nei 0,1 Hz;
g)atmosfe ros slėgio tikslumas turi būti ±0,3 kPa, kai matavim o dažnis yra ne mažesnis nei 0,1 Hz;
h)transpor to priemonės masės tikslumas, išmatuotas ant tų pačių svarstyklių prieš bandymą ir po jo turi būti 
±10 kg (±20 kg, jei tai transpor to priemonės, kurių masė didesnė kaip 4 000 kg);
i)padangų slėgio tikslumas turi būti ±5 kPa;
j)ratų sukimosi greičio tikslumas turi būti ±0,05 s-1 arba 1 proc., nelygu, kuri vertė yra didesnė.
3.2. Vėjo tunelio kriterijai
3.2.1. Vėjo greitis
Matuojamo vėjo greitis bandymo kelio atkar pos centre turi neviršyti ±2 km/h leidžiamojo nuokr ypio. Galimas 
vėjo greitis turi būti bent 140 km/h.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/264 2021 11 26  
3.2.2. Oro temperatūra
Matuojant oro temperatūra bandymo kelio atkar pos centre turi neviršyti ±3 °C leidžiamojo nuokr ypio. Oro 
temperatūros pasiskirstymas antga lio išleidimo angoje turi neviršyti ±3 °C leidžiamojo nuokr ypio.
3.2.3. Turbulencija
Ant visos antgalio išleidimo angos tolygiai išdėstytų 3 x 3 groteli ų atveju turbulencijos intensy vumas Tu netur i 
viršyti 1 proc. Žr. A4/1 paveiks lą.
A4/1 pav.
Turbulencijos intensyvumas
Tu¼u0
U∞
čia:
Tu – turbulencijos intensyvumas;
u'– turbulencijos greičio svyra vimas, m/s;
U∞ – laisvo sraut o greitis, m/s.
3.2.4. Vientiso blokavimo santykis
Transpor to priemonės blokav imo santykis εsb, išreikštas kaip transpor to priekinės dalies ir antgalio išleidimo 
angos plot o koeficientas, apskaičiuotas pagal toliau pateiktą lygtį, turi neviršyti 0,35.
εsb¼Af
Anozzle
čia:
εsb – transpor to priemonės blokavimo santykis;
Af – transpor to priemonės priekinė dalis, m2;
Anozzle – antgali o išleidimo anga, m2.
3.2.5. Sukamieji ratai
Siekiant tinkamai nustatyti ratų aerodinaminį poveikį, bandomosios transpor to priemonės ratai turi suktis 
toki u greičiu, kad gautas transpor to priemonės greitis būtų ±3 km/h vėjo greičio.
3.2.6. Judamoji juosta
Siekiant imituoti skysčio srautą bandomosios transpor to priemonės apačioje, vėjo tunelyje turi būti judamoji 
juosta, besitęsianti nuo transpor to priemonės priekio iki galo. Judamosios juost os linijinis greitis turi atitikti 
vėjo greitį ±3 km/h tikslumu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/265  
3.2.7. Skysčio sraut o kampa s
Tolygiai antgalio plote išdėstytuose devyniuose taškuose polinkio kamp o α ir pokr ypio kam po β (Y, Z 
plokštumos) vidutinis kvadratinis nuokr ypis antga lio išleidimo angoje netur i viršyti 1°.
3.2.8. Oro slėgis
Tolygiai antgali o išleidimo angos plote išdėstytuose devyniuose taškuose bendro slėgio išleidimo angoje 
standar tinis nuokr ypis turi būti 0,02 arba mažesnis.
σΔPt
q��
≤0,02
čia:
σ – slėgio santykio standar tinis nuokr ypis ΔPt
q��
;
ΔPt – viso slėgio kitimas tarp matavi mo taškų, N/m2;
q – dinaminis slėgis, N/ m2.
Slėgio koeficiento absoliutusis skirtumas cp 3 metrų atstumu nuo tuščios bandymo kelio atkar pos sunkio 
centro ir 3 metrų atstumu iki jo bei antg alio išleidimo angos centro lygyje nega li nukr ypti daugiau nei ±0,02.
jcpx¼þ3m – cpx¼ – 3mj≤ 0,02
čia:
cp – slėgio koeficientas.
3.2.9. Ribinio sluok snio stori s
Kai x¼0(sunkio centro tašk e), vėjo greitis 30 mm aukštyje virš vėjo tunelio grindų turi siekti bent 99 proc. 
įtekėjimo greičio.
δ99ðx¼0mÞ≤30 mm
čia:
δ99 – keliui statmenas atstumas, kur yra 99 proc. laisvo srauto greičio (ribinio sluok snio stori s).
3.2.10. Prilaikymo įtaisų blokav imo santykis
Įtvir tinimo sistema negali būti įrengiama transpor to priemonės priekyje. Transpor to priemonės priekinės 
dalies santykinis įtvir tinimo sistemos blokavimo santykis εrestr netur i viršyti 0,10.
εrestr¼Arestr
Afčia:
εrestr – įtvir tinimo sistemos santykinis blokavimo santykis;
Arestr – įtvir tinimo sistemos priekinė dalis, projektuojama į antgali o priekinį paviršių, m2;
Af – transpor to priemonės priekinė dalis, m2.
3.2.11. Pusiausvyros mata vimo x kryptimi tikslumas
X kryptimi veikiančios jėgos netikslumas negali viršyti ±5 N. Išmatuotos jėgos skyra turi neviršyti ±3 N 
leidžiamosios nuokr ypos.
3.2.12. Mata vimo glaudumas
Jėgos matavim o glaudumas turi būti ±3 N.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/266 2021 11 26  
4. KELIO APKR OVOS MATAVIMAS KELYJE
4.1. Bandymo kelyje reikalavimai
4.1.1. Bandymo kelyje oro sąlygos
Oro sąlygos (vėjo sąlygos, atmosfe ros temperatūra ir atmosferos slėgis) matuojamos pagal šio priedo 3.1 
punktą. Duomenų pagrįstumui ir korekcij oms tikrinti naudojamos tik tos oro sąlygos, kurios buvo 
išmatuotos atliekant saviriedos trukmės matavim us ir (arba) sukimo momento matavimus.
4.1.1.1. Naudojant stacionarųjį anemometrą ir transpor to priemonėje įrengtą anemometrą leidžiamos vėjo sąlygos
4.1.1.1.1. Naudojant stacionarųjį anemometrą leidžiamos vėjo sąlygos
Vėjo greitis matuojamas greta bandymo kelio – toje vietoje ir aukštyje virš kelio lygio, kur yra tipiškiausios 
vėjo sąlygos. Jei toje pačioje bandymų trasos dalyje negalima atlikti bandymų priešingomis kryptimis (pvz., 
ovalioje bandymų trasoje su privaloma važiavi mo kryptimi), vėjo greitis ir kryptis matuojami priešingose 
bandymų trasos dalyse.
Vėjo sąlygos atliekant porinius važia vimus turi atitikti visus šiuos kriterijus:
a)per 5 sekundžių vidutinišką judėjimo laikotar pį vėjo greitis turi būti mažesnis nei 5 m/s;
b)daugiau nei 2 sekundes iš eilės vėjo gūsiai netur i viršyti 8 m/s;
c)vėjo greičio vektorinės dedamosios aritmetinis vidurkis, statmenas bandymo keliui, turi būti mažesnis kaip 
2 m/s.
Vėjo poveikio pataisa apskaičiuojama, kaip nurodyta šio priedo 4.5.3 punkte.
4.1.1.1.2. Naudojant transpor to priemonėje įrengtą anemometrą leidžiamos vėjo sąlygos
Atliekant bandymą su transpor to priemonėje įrengtu anemometr u, naudojamas šio priedo 4.3.2 punkt e 
aprašytas įtaisas.
Vėjo sąlygos atliekant porinius važia vimus turi atitikti visus šiuos kriterijus:
a)vėjo greičio aritmetinis vidurkis turi būti mažesnis kaip 7 m/s;
b)daugiau nei 2 sekundes iš eilės vėjo gūsiai netur i viršyti 10 m/s;
c)vėjo greičio vektorinės dedamosios aritmetinis vidurkis, statmenas keliui, turi būti mažesnis kaip 4 m/s.
4.1.1.2. Atmosferos temperatūra
Atmosferos temperatūra turi būti nuo 5 iki 40 °C (imtinai).
Gamint ojo nuožiūra saviriedos važiavimai gali būti atliekami tarp 1 ir 5 °C.
Jei išmatuotos aukščiausios ir žemiausios temperatūros skirtumas saviriedos bandymo metu viršij a 5 °C, 
kiekvieno atskiro važiavim o metu atliekama temperatūros pataisa pagal šiam važia vimui taikomos aplink os 
temperatūros aritmetinį vidurkį.
Tokiu atveju kelio apkro vos koeficie ntų f0, f1 and f2 vertės nustatomos ir pakoreguojamos kiekvieno porinio 
važia vimo atveju. Galutinis f0, f1 and f2 verčių rinkiny s yra atskirai pakoreguotų atitinkamų koeficientų f0, f1 
and f2 aritmetinis vidurkis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/267  
4.1.2. Bandymo kelias
Kelio paviršius turi būti plokščias, lygus, švar us, sausas, be kliūčių ar vėjo barjerų, kurie gali apsunkinti kelio 
apkro vos mata vimus, o jo tekstūra ir sandara turi atitikti dabar tinių miesto gatvių ir greitkelių paviršių, t. y. tai 
netur i būti aerodromui būdingas paviršius. Išilginis bandymo kelio nuolydis negali viršyti 1 proc. Lokalus 
nuolydis tarp bet kurių vienas nuo kito 3 metrų atstumu nutolusių taškų nuo šio išilginio nuolydžio negali 
nukr ypti daugiau nei 0,5 proc. Jei toje pačioje bandymų trasos dalyje negali ma atlikti bandymų priešingomis 
kryptimis (pvz., ovalioje bandymų trasoje su privaloma važiavim o kryptimi), lygiagrečių bandymų trasos 
segmentų išilginio nuolydžio suma turi būti tarp 0 ir 0,1 proc. įkalnės. Didžiausiasis bandymo kelio išlinkis 
turi būti 1,5 proc.
4.2. Pasirengimas
4.2.1. Bandomoji transpor to priemonė
Kiekviena bandomoji transpor to priemonė ir visos jos sudedamosios dalys atitinka gamybos seriją (pvz., 
šoniniai veidrodėliai yra toje pačioje padėtyje kaip įprastai eksploatuoj amoje transpor to priemonėje, kėbulo 
skylės nėra užsandar inamos) arba, jeigu transpor to priemonė skiriasi nuo gamybinės transpor to priemonės, 
užregistr uojamas visas aprašymas.
4.2.1.1. Bandomosios transpor to priemonės atrank os reikalavim ai
4.2.1.1.1. Jei netaik omas interpoli acijos metodas
Turi būti atrenkama tam tikros šeimos bandomoji transpor to priemonė (transpor to priemonė H), turinti kelio 
apkro vai svarbių savybių (t. y. masę, aerodinaminį pasipr iešinimą ir padangų riedėjimo varžą), lemiančių 
didžiausią ciklo energi jos poreikį (žr. šios taisyklės 6.3.2 ir 6.3.3 punktus).
Jei skirtingų ratų aerodinaminis poveikis interpoli acijos šeimoje nėra žinomas, pasir inkimas grindžiamas 
didžiausiu numato mu aerodinaminiu pasipr iešinimu. Laik oma, kad didžiausio aerodinaminio pasipr iešinimo 
galima tikėtis, kai ratai yra a) didžiausiojo pločio, b) didžiausiojo skersmens ir c) atvir iausios struktūros 
modelio (šia nustatyta svarbos tvarka).
Ratai parenkami atskirai, o ne vykdant didžiausio ciklo energijos poreikio reikalavim ą.
4.2.1.1.2. Jei taikomas interpoliacijos metod as
Gamint ojo prašymu gali būti taikomas interpoliacijos metodas.
Tokiu atveju atrenkamos tam tikros šeimos, atitinkančios atitinkamą jai keliamą reikalavimą, dvi bandomosios 
transpor to priemonės.
Bandomoji transpor to priemonė H yra didesnį ir page idautinai didžiausią šios atrank os ciklo energijos poreikį 
gener uojanti transpor to priemonė, o bandomoji transpor to priemonė L šioje atrank oje turi gener uoti mažesnį 
ir pageidautinai mažiausią ciklo energijos poreikį.
Visi abiejų bandomųjų transpor to priemonių H ir L pasirenkamosios įrangos ir (arba) kėbulo formų elementai, 
į kuriuos nuspręsta neatsižvelgti taikant interpoliaci jos metod ą, turi būti vienodi, kadangi dėl kelio apkro vai 
reikšmingų savybių (t. y. masės, aerodinaminio pasipr iešinimo ir padangų riedėjimo varžos) šie 
pasirenkamosios įrangos elementai generuoja didžiausią bendrą ciklo energi jos poreikį.
Jei atskiros transpor to priemonės gali būti tiekiamos kartu su visu standar tinių ratų ir padangų komple ktu bei 
visu žieminių padangų (paženklintų vadinamuoju 3PMS žymeniu – trimis kalnų viršūnėmis ir snaig e ) 
komplektu su ratais arba be jų, šie papildomi ratai ir (arba) padangos nelaik omi pasirenkamąja įranga.
4.2.1.1.2.1. Dėl kelio apkrov os charakteri stikų turi būti paisoma toliau nurodomų susijusių reikala vimų dėl transpor to 
priemonių H ir L skirtumų:
a)kad būtų galima ekstrapoliuoti kelio apkrov os koefic ientus:
i)jeigu f0_ind yra mažesnis nei f*0_L arba didesnis nei f0_H, kaip apibrėžta B7 priedo 3.2.3.2.2.4 punkte, 
atliekant skaičiavimus pagal B7 priedo 3.2.3.2.2.4 punktą yra privalomi šie mažiausieji H ir L 
skirtumai:LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/268 2021 11 26  
bent 1,0 kg/t riedėjimo varža ir bent 30 kg masė; jeigu RR yra nuo 0 iki 1,0, mažiausias 30 kg masės 
skirtumas pakeičiam as 100 kg;
ii)jeigu f2_ind yra mažesnis nei f*2_L arba didesnis nei f2_H, kaip apibrėžta B7 priedo 3.2.3.2.2.4 punkte, 
atliekant skaičiavimus pagal B7 priedo 3.2.3.2.2.4 punktą yra privalomi šie mažiausieji H ir L 
skirtumai:
aerodinaminis pasipr iešinimas (CD × Af) turi būti ne mažesnis kaip 0,05 m2. Jeigu gamintojas gali 
įrodyti, kad rezultatai po ekstr apoliaci jos vis dar pagrįsti, galima netaikyti i–iii papunkčiuose nurodytų 
būtinųjų kriterijų.
b)Kiekvienos kelio charakteristi kos (t. y. masės, aerodinaminio pasipr iešinimo ir padangų riedėjimo varžos) ir 
kelio apkro vos koeficientų f0 ir f2 atveju transpor to priemonės H vertė turi būti didesnė nei transpor to 
priemonės L vertė, antraip tai kelio apkro vai reikšmingai charakteri stikai taikomas blogiausio atvejo 
scenar ijus. Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos instituci jos patvir tinimą šio punkt o reikalavimų galima 
netaikyti.
4.2.1.1.2.2. Norėdamas užtikr inti pakankamus transpor to priemonių H ir L atitinkamų kelio apkro vai reikšmingų savybių 
skirtumus arba siekdamas įvykdyti visus šio priedo 4.2.1.1.2.1 punkto kriterijus, gam intojas gali dirbtinai 
pabloginti kokią nors transpor to priemonės H savybę, pvz., padidinti bandomąją masę.
4.2.1.2. Šeimoms keliami reikalavim ai
4.2.1.2.1 Reikala vimai, keliami interpol iacij os šeimai, kai netaik omas interpoliacijos metod o
Interpoliacijos šeimos nustatymo kriterijai pateikti šios taisyklės 6.3.2 punkte.
4.2.1.2.2. Kai interpoliaci jos šeimai netaik omas interpoliacijos metodas, turi būti įvykdyti šie reikalavi mai:
a)turi būti įvykdyti šios taisyklės 6.3.2 punkt e nurodyti interpoliacijos šeimos kriterijai;
b)turi būti įvykdyti B6 priedo 2.3.1 ir 2.3.2 punktuose nustatyti reikalavi mai;
c)turi būti atlikti B7 priedo 3.2.3.2 punkt e nustatyti skaičia vimai.
4.2.1.2.3 Kelio apkrov os šeimos naudojimo reikala vimai
4.2.1.2.3.1. Gamint ojo prašymu ir įvykdžius šios taisyklės 6.3.3 punkt o reikalavim us, apskaičiuojamos tam tikros 
interpoliaci jos šeimos transpor to priemonių H ir L kelio apkrov os vertės.
4.2.1.2.3.2. Naudojant kelio apkro vos šeimą, šio priedo 4.2.1.1.2 punkt e nustatytos bandomosios transpor to priemonės 
H ir L įvardijamos kaip HR ir LR.
4.2.1.2.3.3. Tam tikros kelio apkro vos šeimos transpor to priemonių HR ir LR ciklo energijos poreikio skirtumas turi būti 
bent 4 proc. ir neviršyti 35 proc., atsižvelgiant į HR per visą WLTC 3 klasės ciklą.
Jei į kelio apkrov os šeimą įtraukiama daugiau nei viena pavarų dėžė, kelio apkrovai nustatyti naudojama 
pavarų dėžė su didžiausiais galios nuostoliais.
4.2.1.2.3.4. Jei transpor to priemonės varianto, dėl kurio atsiranda trinties skirtumas, kelio apkro vos delta koeficie ntas 
nustatomas pagal šio priedo 6.8 punktą, nustatoma nauja kelio apkrov os šeima, apimanti kelio apkro vos 
delta koeficie ntą, susijusį su tai naujai kelio apkro vos šeimai priklausančiomis transpor to priemonėmis L ir H.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/269  
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
čia:
N yra naujos kelio apkro vos šeimos kelio apkrov os koeficientai;
R yra pamatinės kelio apkrov os šeimos kelio apkrov os koeficientai;
Delta koeficientas yra šio priedo 6.8.1 punkt e nustatyti kelio apkrov os delta koeficientai.
4.2.1.3. Leidžiami bandomųjų transpor to priemonių atrankai ir šeimai keliamų reikalavi mų deriniai
A4/1 lentelėje pate ikiami leidžiami bandomųjų transpor to priemonių atrankai ir šeimai keliamų reikala vimų, 
aprašytų šio priedo 4.2.1.1 ir 4.2.1.2 punktuose, deriniai.
A4/1 lentelė
Leidžiami bandomųjų transpor to priemonių atrank ai ir šeimai keliamų reika lavimų deriniai 
Reikalavima i, kurie 
turi būti įvykdyti:1) Taikant 
interpoliacijos 
metodą;2) Taikant 
interpoliacijos 
metodą, bet 
nenaudojant kelio 
apkrov os šeimos;3) Naudojant kelio 
apkrov os šeimą4) Taikant interpoliacijos 
metodą ir naudojant vieną 
ar daugiau kelio apkrov os 
šeimų.
Bandomoji kelio 
apkro vos 
transpor to 
priemonėŠio priedo 
4.2.1.1.1 punktasŠio priedo 
4.2.1.1.2 punktasŠio priedo 
4.2.1.1.2 punktasNetaik oma
Šeima Šio priedo 
4.2.1.2.1 punktasŠio priedo 
4.2.1.2.2 punktasŠio priedo 
4.2.1.2.3 punktasŠio priedo 4.2.1.2.2 
punktas
Papildomi Nėra Nėra Nėra Taikoma 3 skiltis „Kelio 
apkro vos šeimos 
naudojimas“ ir šio 
priedo 4.2.1.3.1 
punktas
4.2.1.3.1. Interpoliacijos šeimos kelio apkrov os verčių apskaičiavi mas remiantis kelio apkrov os šeima
Kelio apkrov os vertės HR ir (arba) LR nustatomos pagal šį priedą.
Interpoliacijos šeimos transpor to priemonių H (ir L), priklausančių kelio apkrov os šeimai, apkro va kely je 
apskaičiuojama pagal B7 priedo 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 punktus:
a)lygtyse vietoj H ir L naudojant kelio apkrov os šeimų HR ir LR įvesties duomenis;
b)kaip atskiros transpor to priemonės įvesties duomenis naudojant interpoliaci jos šeimos transpor to 
priemonės H (arba L) kelio apkrov os parametr us (t. y. bandomąją masę Δ(C D ×A f), palyginti su transpor to 
priemone LR, ir padangų riedėjimo varžą);
c)šį skaičia vimą pakar tojant visų kiekvienos interpoli acijos šeimos transpor to priemonių H ir L, 
priklausančių kelio apkro vos šeimai, atveju.
Kelio apkro vos interpoli acija taikoma tik toms kelio apkrovai svarbioms charakteri stikoms, kurios, kaip 
nustatyta palyginus bandomąsias transpor to priemones LR ir HR, yra skirtingos. Kalban t apie kitą (-as) kelio 
apkro vai svarbią (-as) charakteri stiką (-as), taikoma transpor to priemonės HR vertė.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/270 2021 11 26  
Interpoliacijos šeimos vertes H ir L galima nustatyti remiantis kitomis kelio apkrov os šeimomis. Jei minėtas šių 
kelio apkro vos šeimų skirtumas atsiranda taikant delta koeficient o metod ą, žr. šio priedo 4.2.1.2.3.4 punktą.
4.2.1.4. Kelio apkrov os matr icos šeimos naudojimas
Šios taisyklės 6.3.4 punkt o reikalavi mus atitinkanti transpor to priemonė:
a)tipinė transpor to priemonė, priskir iama numatomoms komplektinių transpor to priemonių serijoms, 
priskir tinoms kelio apkro vos matr icos šeimai pagal apskaičiuotą blogiausią CD vertę ir kėbulo formą, ir
b)tipinė transpor to priemonė, priskir iama numatomoms transpor to priemonių serijoms, priskir tinoms kelio 
apkro vos matr icos šeimai paga l apskaičiuotą vidutinę pasirenkamosios įrangos masę
naudojama tuo atveju, kai reikia nustatyti kelio apkrovą.
Jei nėra galim ybės nustatyti tipinės komplektinė s transpor to priemonės kėbulo formos, bandomojoje 
transpor to priemonėje sumontuojama ne didesnio nei 25 mm spindulio ir kelio apkrov os matr icos šeimai 
priklausančių transpor to priemonių didžiausiąjį plotį atitinkančio pločio kvadratinė dėžė suapvalintais 
kam pais, o bendras bandomosios transpor to priemonės aukštis su dėže turi siekti 3,0 ± 0,1 m.
Gamint ojas ir atsakinga instituci ja turi susitar ti, kuris transpor to priemonės bandymo modelis yra tipinis.
Abiejų transpor to priemonių HM and LM bandomosios masės, padangų riedėjimo varžos ir priekinės dalies 
vertės nustatomos taip, kad kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonė HM gener uotų didžiausią 
ciklo energijos poreikį, o transpor to priemonė LM – mažiausią ciklo energijos poreikį. Gamintojas ir atsakinga 
instituci ja turi susitar ti dėl transpor to priemonės parametrų, taikomų transpor to priemonėms HM ir LM.
Visų atskirų kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonių, įskaitant HM ir LM, apkrova kelyje 
apskaičiuojama pagal šio priedo 5.1 punktą.
4.2.1.5. Judamosios aerodinaminės kėbulo dalys
Kai nustatoma kelio apkro va, kaip numatyta pagal WLTP 1 tipo bandymo sąlygas (bandymo temperatūra, 
transpor to priemonės greitis ir greitėjimo inter valas, variklio apkro va ir pan.), turi veikti bandomųjų 
transpor to priemonių judamosios aerodinaminės kėbulo dalys.
Kiekviena transpor to priemonės sistema, dinamiškai keičianti transpor to priemonės aerodinaminį 
pasipr iešinimą (pvz., transpor to priemonės aukščio valdymas), laikoma judamąja aerodinamine kėbulo 
dalimi. Reikia įtraukti atitinkamus reikala vimus, jei būsimos transpor to priemonės turės pasirenkamąją įrangą 
su judamaisiais aerodinaminiais elementais, kurių poveikis aerodinaminiam pasipr iešinimui taps pagr indu 
nustatyti naujų reikalavimų.
4.2.1.6. Svėr imas
Pasirinkta transpor to priemonė, įskaitant bandyme dalyvausiantį vairuotoją ir įrangą, pasver iama prieš kelio 
apkro vos nustatymo procedūrą ir po jos siekiant nustatyti vidutinę aritmetinę masę mav. Kelio apkro vos 
nustatymo procedūros pradžioje transpor to priemonės masė turi būti lygi arba didesnė už transpor to 
priemonės H arba L bandomąją masę.
4.2.1.7. Bandomosios transpor to priemonės konfigūracija
Bandomosios transpor to priemonės konfigūraci ja užregistr uojama ir naudojama vėliau atliekant saviriedos 
važia vimą.
4.2.1.8. Bandomosios transpor to priemonės būklė
4.2.1.8.1. Įvažinėjimas
Bandomoji transpor to priemonė prieš paske snį bandymą turi būti tinkamai įvažinėta ir nuvažiav usi bent 
10 000 km, bet ne daugiau nei 80 000 km.
Gamint ojo prašymu galima naudoti transpor to priemonę, nuvažiav usią ne mažiau nei 3 000 km.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/271  
4.2.1.8.2. Gamint ojo specifi kaci jos
Transpor to priemonė turi atitikti gam intojo numato mos serijinės transpor to priemonės specifikacijas, 
susijusias su šio priedo 4.2.2.3 punkt e aprašytu padangų slėgiu, šio priedo 4.2.1.8.3 punkt e aprašytu ratų 
suregulia vimu, prošvaisa, transpor to priemonės aukščiu, transmisi ja ir rato guolių tepalais bei stabdžių 
suregulia vimu, kad būtų išvengta netipinės trukdinės varžos.
4.2.1.8.3. Ratų suregulia vimas
Suvedimo ir išvir timo kampa i nustatomi laikantis didžiausiojo nuokr ypio nuo transpor to priemonės išilginės 
ašies ir gamintojo nustatyt o inter valo. Jei gamintojas transpor to priemonei nustatė suvedimo ir išvir timo 
kam pų vertes, jas reikia naudoti. Gamint ojo prašymu galima naudoti vertes su didesniu nei nurodyta 
nuokr ypiu nuo transpor to priemonės išilginės ašies. Nustatytos vertės turi būti naudojamos kaip etalonas 
atliekant techninę priežiūrą per visą transpor to priemonės eksploatav imo laiką.
Kiti reguliuojami ratų parametrai (tokie kaip rato posūkio ašies išilginis posvyr is) nustatomi pagal gamintojo 
rekomenduojamas vertes. Jei rekomenduojamų verčių nėra, pasirenkamas gamintojo nustatyt o inter valo 
aritmetinis vidurkis.
Tokie reguliuojami parametrai ir nustatyt os vertės turi būti užregistr uoti.
4.2.1.8.4. Uždaros dalys
Nustatant kelio apkrovą, variklio dangtis, bagažo skyr iaus dangtis, rankiniu būdu valdomi judamieji skydai ir 
visi langai turi būti uždar yti.
4.2.1.8.5. Transpor to priemonės saviri edos režimas
Jei dinamometro nuostačiai dėl neatkur iamų jėgų negali atitikti šio priedo 8.1.3 arba 8.2.3 punkt e apibrėžtų 
kriterijų, transpor to priemonėje turi būti saviriedos režimas. Transpor to priemonės saviri edos režimą 
patvir tina ir jo naudojimą registr uoja atsakinga institucija.
Jei transpor to priemonėje yra saviriedos režimas, jis turi būti įjungtas nustatant kelio apkrovą ir atliekant 
bandymus ant važiuoklės dinamometro.
4.2.2. Padangos
4.2.2.1. Padangų riedėjimo varža
Padangų riedėjimo varža matuojama pagal JT taisyklės Nr. 117 su 02 serijos pake itimais 6 priedą ar 
tarptautiniu lygmeniu pripažintą lygiaver tį teisės aktą. Riedėjimo varžos koeficie ntai derinami pagal 
atitinkamas regionines procedūras (pvz., EU 1235/2011) ir suskirst omi A4/2 lentelėje pagal riedėjimo varžos 
klases.
A4/2 lentelė
Energijos vartojimo efektyvumo klasės pagal C1, C2 ir C3 padangų riedėjimo varžos koeficientus 
(RR C) ir RRC vertės, naudotinos inter poliacijos būdu toms energijos vartojimo efektyvumo klasėms, 
kg/t 
Energijos 
vartojimo 
efekty -
vumo klasė C1 padangų RRC inter valas C2 padangų RRC inter valas C3 padangų RRC inter valas
1 RRC ≤ 6,5 RRC ≤ 5,5 RRC ≤ 4,0
2 6,5 ≤ RRC ≤ 7,7 5,5 ≤ RRC ≤ 6,7 4,0 ≤ RRC ≤ 5,0
3 7,7 ≤ RRC ≤ 9,0 6,7 ≤ RRC ≤ 8,0 5,0 ≤ RRC ≤ 6,0
4 9,0 ≤ RRC ≤ 10,5 8,0 ≤ RRC ≤ 9,2 6,0 ≤ RRC ≤ 7,0
5 10,5 ≤ RRC ≤ 12,0 9,2 ≤ RRC ≤ 10,5 7,0 ≤ RRC ≤ 8,0
6 RRC ≥ 12,0 RRC ≥ 10,5 RRC ≥ 8,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/272 2021 11 26  
Energijos 
vartojimo 
efekty -
vumo klasėRRC vertė, naudotina C1 padangos 
inter poliaci jos būduRRC vertė, naudotina C2 
padangoms inter poliaci jos būduRRC vertė, naudotina C3 
padangoms inter poliaci jos būdu
1 RRC = 5,9 (*) RRC = 4,9 (*) RRC = 3,5 (*)
2 RRC = 7,1 RRC = 6,1 RRC = 4,5
3 RRC = 8,4 RRC = 7,4 RRC = 5,5
4 RRC = 9,8 RRC = 8,6 RRC = 6,5
5 RRC = 11,3 RRC = 9,9 RRC = 7,5
6 RRC = 12,9 RRC = 11,2 RRC = 8,5
(*)Tik 1A lygis. Jei faktinė RRC vertė yra mažesnė už šią vertę, inter poliaci jai naudojama faktinė padangų riedėjimo varžos 
vertė arba bet kuri didesnė vertė, neviršij anti čia nurodytos RRC vertės.
Jei riedėjimo varžai taikomas interpoli acijos metoda s, kaip interpoli acijos metod o įvesties duomeny s 
naudojamos faktinės ant bandomųjų transpor to priemonių L ir H sumontuotų padangų riedėjimo varžos 
vertės. Interp oliaci jos šeimai priklausančiai atskirai transpor to priemonei naudojama sumontuotų padangų 
energi jos vartojimo efektyvumo klasei nustatyta RRC vertė.
Jei atskiros transpor to priemonės gali būti tiekiamos kartu su visu standar tinių ratų ir padangų komple ktu bei 
visu žieminių padangų (paženklintų vadinamuoju 3PMS žymeniu – trimis kalnų viršūnėmis ir snaig e ) 
komplektu su ratais arba be jų, šie papildomi ratai ir (arba) padangos nelaik omi pasirenkamąja įranga.
4.2.2.2. Padangų būklė
Bandymui naudojamos padangos:
a)turi būti ne senesnės nei 2 metai, skaičiuojant nuo pagaminimo datos;
b)netur i būti specialiai paruoštos ar apdorot os (pvz., kaitintos arba dirbtinai sendint os), išskyr us originalaus 
prot ektori aus rašto šlifa vimą;
c)būti įvažinėt os keliuose ir nuvažiavusios bent 200 km prieš nustatant kelio apkro vą;
d)prieš bandymą turėti stabilų 100–80 proc. pradinio protek toriaus gylį bet kuriame viso padangos 
prot ektori aus taške per visą jo plotį.
Išmatav us protek toriaus gylį, važia vimo atstumas apribojamas iki 500 km. Viršijus 500 km, prote ktor iaus 
gylis matuojamas iš naujo.
4.2.2.3. Oro slėgis padangose
Priekinės ir galinė s padangos pripučiamos iki apatinės slėgio pasir inkt ose padangose intervalo ribos, 
nustatyt os atitinkamai ašiai taikant saviriedos bandomąją masę, nustatytą transpor to priemonės gam intojo.
4.2.2.3.1. Oro slėgio padangose regulia vimas
Jei aplink os ir stabilizavi mo temperatūros verčių skirtumas viršija 5 °C, oro slėgis padangose reguliuojamas 
taip:
a)padangos stabilizuojamos daugiau nei 1 val., kai jų slėgis tikslinį slėgį viršij a 10 proc.;
b)prieš bandymą slėgis padangose sumažinamas iki pripūtimo slėgio, kaip nustatytą šio priedo 4.2.2.3 
punkt e, pakoreguoto nustačius 0,8 kPa per 1 °C spar tą, atsižvelgiant į stabiliza vimo aplink os temperatūros 
ir bandymo aplink os temperatūros skirtumą pagal šią lygtį:
Δpt¼0,8×ðT soak – T ambÞLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/273  
čia:
Δpt– oro slėgio padangose reguliavimo veik snys, pridėtas prie padangos slėgio, nustatyto šio priedo 
4.2.2.3 punkt e, kPa;
0,8 – slėgio reguliavimo koeficientas, kPa/ °C;
Tsoak – padangos stabiliza vimo temperatūra, °C;
Tamb – bandymo aplink os temperatūra °C;
c)tarp slėgio reguliavimo ir transpor to priemonės įšilimo operacij ų padangos apsaugomos nuo išorinių 
šilumos šaltinių, įskaitant saulę, poveikio.
4.2.3. Prietaisai
Visi prietaisai sumontuojami taip, kad jų poveikis transpor to priemonės aerodinaminėms savybėms būtų kuo 
mažesnis.
Jei numato mas sumontuoto prietaiso poveikis (CD × Af) yra didesnis nei 0,015 m2, , atliekamas transpor to 
priemonės su prietaisu ir be jo matavi mas vėjo tunelyje, atitinkančiame šio priedo 3.2 punkt o kriterijus, 
siekiant nustatyti CD × Af vertę. Atitinkamas skirtumas atimamas iš f2. Gamint ojo prašymu ir sutikus 
atsakinga i instituci jai, nustatyta vertė gali būti naudojama panašioms transpor to priemonėms, kurioms 
prietaiso poveikis gali būti toks pat.
4.2.4. Transpor to priemonės įšilimas
4.2.4.1. Važiavimas keliu
Transpor to priemonė įšildoma tik važiuojant.
4.2.4.1.1. Prieš įšilimą , išjungus sankabą arba automatinę pavarų dėžę nustačius neutralioje padėtyje ir švelniai stabdant, 
transpor to priemonė sulėtinama per 5–10 sekundžių nuo 80 iki 20 km/h. Po šio stabdymo nebegalima įjungti 
stabdymo sistem os arba atlikti rankinio regulia vimo.
Gamint ojo prašymu ir sutikus atsakingai institucijai, stabdžius taip pat galima įjungti po įšilimo atliekant tokį 
patį lėtėjimą, kaip aprašyta šiame punkt e, bet tik jei tai būtina.
4.2.4.1.2. Įšilimas ir stabiliza vimas
Visų transpor to priemonių važiavimo greitis turi atitikti 90 proc. taikytino WLTC didžiausiojo greičio. 
Transpor to priemonė gali važiuoti 90 proc. didžiausiojo kitos aukštesnės fazės greičio (žr. A4/3 lentelę), jei ši 
fazė pridėta prie taikytino WLTC įšilimo procedūros, kaip nustatyta šio priedo 7.3.4 punkt e. Transpor to 
priemonės įšilimas trunka bent 20 min., kol susidaro stabilios sąlygos.
A4/3 lentelė
Įšilimas ir stabilizavimas įvair iose fazėse (jei taikoma) 
Ciklo klasė Taikytinas WLTC90 proc. didžiausiojo 
greičioKita aukštesnė fazė
1 klasė Mažas 1 + vidutinis 1 58km/h netaikytina
2 klasėMažas 2 + vidutinis 2 + didelis 2 + 
labai didelis 2111 km/h netaikytina
Mažas 2 + vidutinis 2 + didelis 2 77km/h Labai didelis (111 km/h)
3 klasėMažas 3 + vidutinis 3 + didelis 3 + 
labai didelis 3118 km/h netaikytina
Mažas 3 + vidutinis 3 + didelis 3 88km/h Labai didelis (118 km/h)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/274 2021 11 26  
4.2.4.1.3. Stabilių sąlygų kriterijus
Žiūrėti šio priedo 4.3.1.4.2 punktą.
4.3. Kelio apkrov os mata vimas ir apskaičiavimas taikant saviri edos metodą
Kelio apkrova nustatoma taikant stacionaraus anemometro (šio priedo 4.3.1 punktas) arba transpor to 
priemonėje sumontuoto anemometro (šio priedo 4.3.2 punktas) metodą.
4.3.1. Saviriedos metod as, taikomas naudojant stacionarųjį anemometrą
4.3.1.1. Atskaitinių greičių kelio apkro vos kreivei nustatyti pasir inkimas
Atskaitiniai greičiai kelio apkrovai nustatyti pasirenkami paga l šio priedo 2.2 punktą.
4.3.1.2. Duomenų rinkimas
Bandymo metu sugaištas laikas ir transpor to priemonės greitis matuojami ne mažesniu nei 10 Hz dažniu.
4.3.1.3. Transpor to priemonės saviri edos procedūra
4.3.1.3.1. Po šio priedo 4.2.4 punkt e aprašyt os įšilimo procedūros ir iškar t prieš kiekvieną saviriedos važia vimą 
transpor to priemonės greitis padidinamas 10–15 km/h, palyginti su didžiausiuoju atskaitiniu greičiu, ir tokiu 
greičiu važiuojama ne ilgiau nei 1 min. Po to iš karto pradedamas saviri edos važia vimas.
4.3.1.3.2. Saviriedos metu pavarų dėžė yra neutralioje padėtyje. Reikia kuo labiau vengti bet kokio vairo judinimo ir 
nenaudoti transpor to priemonės stabdžių.
4.3.1.3.3. Bandymas kartojamas tol, kol saviriedos duomeny s atitinka šio priedo 4.3.1.4.2 punkt e nustatytus statistinio 
glaudumo reikalavim us.
4.3.1.3.4. Nors rekomenduojama kiekvieną saviriedos važiavim ą atlikti be pertraukų, jei per vieną važia vimą 
neįmanoma surinkti duomenų apie visus atskaitinius greičius, saviriedos bandymą galima atlikti atliekant 
saviriedos važiavim us, kai pirmasis ir paskutinis atskaitiniai greičiai nebūtinai yra didžiausiasis ir mažiausiasis 
atskaitiniai greičiai. Tokiu atveju taikomi šie papildomi reikalavimai:
a)per kiekvieną saviriedos važiavimą bent vienas atskaitinio greičio taškas turi sutapti su savirieda didesniu 
greičiu. Šis atskaitinis greitis vadinamas padali jimo tašku;
b)kiekviename sutam pančiame atskaitinio greičio taške vidutinė jėga, veikianti saviriedos režimo sąlygomis 
važiuojant viena pakopa mažesniu greičiu, nuo vidutinės jėgos, veikiančios saviriedos režimo sąlygomis 
važiuojant viena pakopa didesniu greičiu, netur i skirtis daugiau kaip ±10 N arba ±5 proc., nelygu kuri 
vertė yra didesnė;
c)saviriedos važiavi mo mažesniu greičiu sutampančio atskaitinio greičio duomeny s naudojami tik b 
kriterijui patikr inti ir nėra įtraukiami į statistinio glaudumo vertinimą, kaip apibrėžta šio priedo 4.3.1.4.2 
punkt e;
d)sutam pantis greitis gali būti mažesnis nei 10 km/h, bet netur i būti mažesnis nei 5 km/h. Šiuo atveju b 
sutapimo kriterijus patikr inamas mažesniojo ir didesniojo greičių segmentui naudojamas daugianar io 
kreives ekstrapoliuojant paga l 10 km/h sutap tį arba palyginant vidutinę jėgą konkrečiame greičių intervale.
4.3.1.3.5. Rekomenduojama saviri edos važia vimus atlikti vieną po kito ir tarp važiavimų nepagrįstai nedelsti. Jeigu 
delsiama tarp važiavimų (pvz., vairuoto jas daro pertrauką, tikrinamas transpor to priemonės vientisumas ir t. 
t.), transpor to priemonė vėl įšildoma, kaip aprašyta 4.2.4 punkte, ir saviri edos važiavim ai pradedami iš naujo 
nuo šio tašk o.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/275  
4.3.1.4. Saviriedos trukmės mata vimas
4.3.1.4.1. Turi būti išmatuojamas saviriedos laikas, atitinkantis atskaitinį greitį vj, kaip nuo pasiekto transpor to 
priemonės greičio (vjþ5km=h ) iki (vj – 5km=h ) praėjęs laikas.
4.3.1.4.2. Šie matavimai atliekami priešingomis kryptimis, kol gaunamos bent trys poros matavimų, atitinkančių 
statistinį glaudumą pj, nustatytą paga l šią lygtį:
pj¼h×σ j
√n×Δt pj≤0,030
čia:
pj – atskaitiniu greičiu vj atliktų matavi mų statistinis glaudumas;
n – matavim ų porų skaičius;
Δtpj – saviriedos laiko važiuojant atskaitiniu greičiu vj harmoninis vidurkis sekundėmis, nustatytas pagal 
šią lygtį:
Δtpj¼n
∑n
i¼11
Δtji
čia:
Δtji – matavi mų poros i vidutinis harmoninis saviriedos laikas važiuojant vj greičiu, išreikštas sekundėmis 
(s) ir nustatytas pagal šią lygtį:
Δtji¼2
1
Δtjai !
þ1
Δtjbi !
čia:
Δtjaiir Δtjbi atlikus i matavi mą nustatyt os saviriedos trukmės, esant atskaitiniam greičiui vj, 
sekundėmis, atitinkamomis a ir b kryptimis;
σj – sekundėmis (s) išreikštas standar tinis nuokr ypis, nustatytas taip:
σj¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
n – 1∑n
i¼1ðΔt ji – Δt pjÞ2r
h – A4/4 lentelėje pateiktas koeficientas.
A4/4 lentelė
Koef icienta s h kaip n funkcija 
n h n h
3 4,3 17 2,1
4 3,2 18 2,1
5 2,8 19 2,1
6 2,6 20 2,1
7 2,5 21 2,1
8 2,4 22 2,1
9 2,3 23 2,1
10 2,3 24 2,1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/276 2021 11 26  
11 2,2 25 2,1
12 2,2 26 2,1
13 2,2 27 2,1
14 2,2 28 2,1
15 2,2 29 2,0
16 2,1 30 2,0
4.3.1.4.3. Jei matuojant viena kryptimi pasireikš koks nors išorinis veiksnys arba vairuotojas atliks veiksmą, akivaizdžiai 
turintį įtakos kelio apkrov os bandymui, šis matavim as ir jį atitinkantis matavi mas priešing a kryptimi bus 
pripažinti netinkamais. Visi anuliuoti duomeny s ir atmetimo priežastis turi būti užregistr uojami, o anuliuotų 
mata vimo porų skaičius netur i viršyti 1/3 visų mata vimo porų skaičiaus. Padalintų važia vimų atveju 
kiekviename padalintų važia vimų greičių inter vale taikomi atmetimo kriterijai.
Jei yra neaišku dėl duomenų galiojimo ir dėl praktinių sumetimų galima atlikti daugiau porinių važiavimų nei 
minimaliai reikalaujama pagal šio priedo 4.3.1.4.2 punktą, bet visas porinių važiavimų skaičius netur i viršyti 
30 važiavimų, įskaitant atmestas poras, kaip aprašyta šiame punkte. Šiuo atveju duomenų vertinimas 
atliekamas, kaip aprašyta šio priedo 4.3.1.4.2 punkt e, pradedant nuo pirmojo porinio važia vimo, po to 
įtraukiant tiek iš eilės atliktų porinių važiavim ų, kiek reikia duomenų rinkinio, kurį sudaro ne daugiau kaip 
1/3 atmestų porų, statistiniam glaudumui užtikr inti. Į likusias važiavi mų poras neatsižvelgiama.
4.3.1.4.4. Toliau pate ikiama lygtis naudojama kelio apkrov os aritmetiniam vidurkiui apskaičiuoti, kai naudojamas 
kintamo saviriedos laiko verčių harmoninis vidurkis:
Fj¼1
3,6×ðm avþmrÞ×2×Δv
Δtj
Čia:
Δv yra 5 km/h;
Δtj – kintamo saviriedos laiko mata vimų esant greičiui vj harmoninis vidurkis sekundėmis (s), gaut as taip:
Δtj¼2
1
Δtjaþ1
Δtjb
Čia:
Δtjair Δtjb – saviri edos laiko verčių atitinkamai a ir b kryptimis harmoniniai vidurkiai, atitinkantys 
atskaitinį greitį vj sekundėmis (s) ir gauti taikant šias dvi lygtis:
Δtja¼n
∑n
i¼11
tjai
ir:
Δtjb¼n
∑n
i¼11
tjbi.
Čia:
mav – bandomosios transpor to priemonės masės verčių aritmetinis vidurkis kelio apkrov os nustatymo 
procedūros pradžioje ir pabaigoje, kg;
mr – efektyviosios besisukančių sudedamųjų dalių masės ekvivalentas pagal šio priedo 2.5.1 punktą;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/277  
Kelio apkrov os lygties koeficientai f0, f1 ir f2, apskaičiuojami taikant mažiausiųjų kvadratų regresijos analizę.
Jei išbandoma transpor to priemonė yra tipinė kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonė, 
koeficie ntas f1 prilyginamas nuliui, o koeficientai f0 ir f2 perskaičiuojami taikant mažiausiųjų kvadratų 
regresi jos analizę.
4.3.1.4.5. Korega vimas pagal pamatines sąlygas
Šio priedo 4.3.1.4.4 punkte nustatyta kreivė koreguojama paga l pamatines sąlygas, kaip nurodyta šio priedo 
4.5 punkte.
4.3.2. Saviriedos metod as, taikomas naudojant transpor to priemonėje sumontuotą anemometrą
Transpor to priemonė įšildoma ir stabilizuojama pagal šio priedo 4.2.4 punktą.
4.3.2.1. Papildomi transpor to priemonėje sumontuoto anemometro prietaisai
Transpor to priemonėje sumontuotas anemometras ir prietaisai kalibr uojami bandomojoje transpor to 
priemonėje, kurioje toks kalibrav imas atliekamas ją įšildant prieš bandymą.
4.3.2.1.1. Santykinis vėjo greitis matuojamas ne mažesniu nei 1 Hz dažniu ir 0,3 m/s tikslumu. Kali bruojant 
anemometrą atsižvelgiama į transpor to priemonės blokav imą.
4.3.2.1.2. Vėjo kryptis turi santykinai atitikti transpor to priemonės judėjimo kryptį. Santykinė vėjo kryptis (pokr ypis) 
matuojama su 1 laipsnio skyra ir 3 laipsnių tikslumu; prietaiso nejautr umo sritis netur i viršyti 10 laipsnių ir 
turi būti nukreip ta į transpor to priemonės galą.
4.3.2.1.3. Prieš saviriedą anemometras kalibr uojamas atsižvelgiant į greičio ir pokr ypio pataisą, nustatytą standar to ISO 
10521-1:2006(E) A priede.
4.3.2.1.4. Anemometro blokav imas pakoreguojamas taikant kalibravimo procedūrą, kaip aprašyta standar to ISO 
10521-1:2006(E) A priede, siekiant kuo labiau sumažinti jo poveikį.
4.3.2.2. Transpor to priemonės greičio inter valo kelio apkro vos kreivei nustatyti parinkimas
Bandomosios transpor to priemonės greičio inter valas parenkamas pagal šio priedo 2.2 punktą.
4.3.2.3. Duomenų rinkimas
Procedūros metu sugaištas laikas, transpor to priemonės greitis ir su transpor to priemone susijusio oro srauto 
greitis (greitis, kryptis) matuojami ne mažesniu kaip 5 Hz dažniu. Aplink os temperatūra sinchronizuojama ir 
imtys imamos ne mažesniu nei 0,1 Hz dažniu.
4.3.2.4. Transpor to priemonės saviri edos procedūra
Mata vimai vykdomi važiavim o poromis priešingomis kryptimis, kol bus gauta bent dešimt nuoseklių 
važia vimų (penkios poros). Jei atlikus atskirą važiavimą nepaisoma reikiamų transpor to priemonėje 
sumontuoto anemometro bandymo sąlygų, ta pora, t. y. šis važiavimas ir atitinkamas važiavima s priešinga 
kryptimi, atmetama. Visos įskaitinės poros įtraukiamos į galutin ę analizę su bent 5 saviriedos važiavimų 
poromis. Statistinio tinkamumo patvir tinimo kriterijai pate ikiami šio priedo 4.3.2.6.10 punkt e.
Anemometras įrengiamas toki oje padėtyje, kad poveikis transpor to priemonės darbinėms savybėms būtų kuo 
mažesnis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/278 2021 11 26  
Anemometras įrengiamas vienu iš šių būdų:
a)naudojant maždaug 2 metrų strypą priešais priekinį transpor to priemonės aerodinaminio sąstingio tašką;
b)ant transpor to priemonės stogo centro linijos. Jei yra galim ybė, anemometras įrengiamas ne daugiau kaip 
30 cm atstumu nuo priekinio stiklo viršutinio krašto ;
c)ant transpor to priemonės variklio dangčio vidur io linijos, montuojant vidur io taške tarp transpor to 
priemonės priekio ir priekinio stiklo pagr indo.
Visais atvejais anemometras turi būti lygiagretus kelio paviršiui. Naudojant b arba c padėtį, saviriedos 
rezultatai analitiškai pakoreguojami atsižvelgiant į anemometro sukeltą papildomą aerodinaminį 
pasipr iešinimą. Reguliavimas atliekamas vėjo tunelyje išbandant saviri edos bandymui naudojamą transpor to 
priemonę be anemometro ir su anemometr u, sumontuotu toje pačioje padėtyje kaip važiuojant trasoje. 
Apskaičiuotas skirtumas yra didėjantis aerodinaminės varžos koeficientas CD, drauge su priekine dalimi, 
naudojamas koreguojant saviriedos rezultatus.
4.3.2.4.1. Po šio priedo 4.2.4 punkt e aprašyt os įšilimo procedūros ir iškar t prieš kiekvieną saviriedos važia vimą 
transpor to priemonės greitis padidinamas 10–15 km/h, palyginti su didžiausiuoju atskaitiniu greičiu, ir tokiu 
greičiu važiuojama ne ilgiau nei 1 min. Po to iš karto pradedamas saviri edos važia vimas.
4.3.2.4.2. Saviriedos metu pavarų dėžė yra neutralioje padėtyje. Reikia kuo labiau vengti bet kokio vairo judinimo ir 
nenaudoti transpor to priemonės stabdžių.
4.3.2.4.3. Nors rekomenduojama kiekvieną saviriedos važiavim ą atlikti be pertraukų, jei per vieną važia vimą 
neįmanoma surinkti duomenų apie visus atskaitinius greičius, saviriedos bandymą galima atlikti atliekant 
saviriedos važiavim us, kai pirmasis ir paskutinis atskaitiniai greičiai nebūtinai yra didžiausiasis ir mažiausiasis 
atskaitiniai greičiai. Padalintiems važiavimams taikomi šie papildomi reikalavima i:
a)per kiekvieną saviriedos važiavimą bent vienas atskaitinio greičio taškas turi sutapti su savirieda didesniu 
greičiu. Šis atskaitinis greitis vadinamas padali jimo tašku;
b)kiekviename sutam pančiame atskaitinio greičio taške vidutinė jėga, veikianti saviriedos režimo sąlygomis 
važiuojant viena pakopa mažesniu greičiu, nuo vidutinės jėgos, veikiančios saviriedos režimo sąlygomis 
važiuojant viena pakopa didesniu greičiu, netur i skirtis daugiau kaip ±10 N arba ±5 proc., nelygu kuri 
vertė yra didesnė;
c)saviriedos važiavi mo mažesniu greičiu sutampančio atskaitinio greičio duomeny s naudojami tik b 
kriterijui patikr inti ir nėra įtraukiami į statistinio glaudumo vertinimą, kaip apibrėžta šio priedo 4.3.1.4.2 
punkt e;
d)sutam pantis greitis gali būti mažesnis nei 10 km/h, bet netur i būti mažesnis nei 5 km/h. Šiuo atveju b 
sutapimo kriterijus patikr inamas ekstrapoliuojant daugianar io kreives mažesniojo ir didesniojo greičių 
segmentui atsižvelgiant į 10 km/h sutapimą arba palyginant vidutinę jėgą konkrečiame greičių inter vale.
4.3.2.4.4. Rekomenduojama saviri edos važia vimus atlikti vieną po kito ir tarp važiavimų nepagrįstai nedelsti. Jeigu 
delsiama tarp važiavimų (pvz., vairuoto jas daro pertrauką, tikrinamas transpor to priemonės vientisumas ir t. 
t.), transpor to priemonė vėl įšildoma, kaip aprašyta 4.2.4 punkte, ir saviri edos važiavim ai pradedami iš naujo 
nuo šio tašk o.
4.3.2.5. Judėjimo lygties nustatymas
Transpor to priemonėje įrengto anemometro judėjimo lygtyse naudojami simboliai pateiki ami A4/5 lentelėje.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/279  
A4/5 lentelė
Transpor to priemonėje įrengto anemometro judėjimo lygtyse naudojami simboliai 
Simbolis Vienetai Aprašymas
Af m2transpor to priemonės priekinė dalis
a0 … an laipsniai–1aerodinaminio pasipr iešinimo koeficie ntai kaip pokr ypio kampo 
funkci ja
Am N mech aninės varžos koeficientas
Bm N/(km/h) mech aninės varžos koeficientas
Cm N/(km/h)2mech aninės varžos koeficientas
CDðYÞ aerodinaminio pasipr iešinimo koeficie ntas, taikomas esant pokr ypio 
kam pui Y
D N varža
Daero N aerodinaminis pasipr iešinimas
Df N priekinės ašies varža (įskaitant transmisi ją)
Dgrav N grav itacinė varža
Dmech N mech aninė varža
Dr N galinės ašies varža (įskaitant transmisi ją)
Dtyre N padangų riedėjimo varža
ðdh=dsÞ – trasos nuolydžio judėjimo kryptimi sinusas (+ reiškia pakilimą)
ðdv=dtÞ m/s2greitėjimas
g m/s2grav itacinė konstanta
mav kg bandomosios transpor to priemonės vidutinė aritmetinė masė prieš 
kelio apkro vos nustatymą ir po to
me kg transpor to priemonės efektyvioji masė, apimanti besisukančias 
sudedamąsias dalis
ρ kg/m3oro tankis
t s laikas
T K temperatūra
v km/h transpor to priemonės greitis
vr km/h santykinis vėjo greitis
Y laipsniai (-ių) transpor to priemonės judėjimo kryptimi pučiamo vėjo pokr ypio 
kam pas
4.3.2.5.1. Bendra forma
Bendra judėjimo lygtis:
 – m edv
dt��
¼DmechþDaeroþDgrav
čia:
Dmech¼DtyreþDfþDr;
Daero¼1
2��
ρCDðYÞA fv2
r;
Dgrav¼m×g×dh
ds��LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/280 2021 11 26  
Jei bandymų trasos nuolydis siekia 0,1 proc. jos ilgio arba yra mažesnis, Dgrav galima prilyginti nuliui.
4.3.2.5.2. Mech aninės varžos modeliavimas
Mech aninė varža, kurią sudaro atskiros sudedamosios dalys, atitinkančios padangų Dtyre ir priekinės bei galinės 
ašių trinties nuostolius Df ir Dr, įskaitant pavarų dėžės nuost olius, modeliuojama kaip trijų narių daugianar is ir 
transpor to priemonės greičio v funkci ja, taikant šią lygtį:
Dmech¼AmþBmvþCmv2
čia Am, Bm, ir Cm nustatomi analizuojant duomenis ir taikant mažiausiųjų kvadratų metodą. Šios konstantos 
atspindi bendrą transmisi jos ir padangų varžą.
Jei išbandoma transpor to priemonė yra tipinė kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonė, 
koeficie ntas Bm prilyginamas nuliui, o koeficie ntai Am ir Cm perskaičiuojami taikant mažiausiųjų kvadratų 
regresi jos analizę.
4.3.2.5.3. Aerodinaminio pasipr iešinimo modeliavimas
Aerodinaminio pasipr iešinimo koeficie ntas CD(Y) modeliuojamas kaip penkių narių daugianar is ir pokr ypio 
kam po Y funkcija, taikant šią lygtį:
CDðYÞ¼a0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4
nuo a0 iki a4 yra pasto vūs koeficientai, kurių vertės nustatomos analizuojant duomenis.
Aerodinaminis pasipr iešinimas nustatomas atsižvelgiant į varžos koeficie ntą kartu su transpor to priemonės 
priekine dalimi Af ir santykiniu vėjo greičiu vr:.
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
r×C DYðÞ
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þ
4.3.2.5.4. Galutinė judėjimo lygtis
Pakeitus gaunama ši galutinė judėjimo lygtis:
–medv
dt��
¼AmþBmvþCmv2þ1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þþ m×g×dh
ds��
4.3.2.6. Duomenų keitimas
Turi būti nustatyta trijų narių lygtis kelio apkro vos jėgai, kaip greičio funkcijai, ramaus oro sąlygomis apibrėžti 
F¼AþBvþCv2, pakoreguotai pagal pamatines aplink os temperatūros ir slėgio sąlyg as. Šios analizės 
metod as aprašytas šio priedo 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 punktuose (imtinai).
4.3.2.6.1. Kalibravimo koeficientų nustatymas
Jei nebuvo nustatyta anks čiau, kalibravimo koeficie ntai, pagal kuriuos koreguojamas transpor to priemonės 
blokav imas, nustatomi pagal santykinį vėjo greitį ir pokr ypio kampą. Bandymo procedūros įšilimo fazės 
metu registr uojami transpor to priemonės greičio v, santykinio vėjo greičio vr ir pokr ypio Y matavim ai. 
Bandymų trasoje važiuojant pasto viu 80 km/h greičiu atliekami poriniai važiavim ai keičiant kryptis ir 
nustatomos kiekvieno važiavimo vidutinės aritmetinės vertės v, vr ir Y. Parenkami tokie kalibrav imo 
koeficie ntai, kurie kuo labiau sumažintų bendras priešinio ir skersini o vėjo paklaidas visose važia vimų 
porose, tai yra suma ðhead i–head iþ1Þ2ir pan., kai head i ir head iþ1 reiškia vėjo greitį ir kryptį poriniuose 
bandymo važiavim uose priešingomis kryptimis per transpor to priemonės įšilimą ir (arba) stabiliza vimą iki 
bandymo atlikimo.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/281  
4.3.2.6.2. Kas sekundę atliekami stebėjimai
Remiantis saviriedos važiavi mo duomenimis nustatomos v,ðdh
dsÞðdv
dtÞ,v2
rir Y vertės taikant kalibrav imo 
koeficie ntus, gautus laikantis šio priedo 4.3.2.1.3 ir 4.3.2.1.4 punktų nuostatų. Imtims pagal 1 Hz dažnį 
sureguliuoti naudojamas duomenų filtravimas.
4.3.2.6.3. Pirminė analizė
Naudojant linijinį mažiausiųjų kvadratų regresijos metod ą vienu metu analizuojami visi duomenų taškai, 
siekiant nustatyti Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 ir a4, turint me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,ir ρ.
4.3.2.6.4. Riktai
Numatytoj i jėga meðdv
dtÞapskaičiuojama ir palyginama su duomenų taškais. Pažymimi duomenų taškai su 
pertekliniu nuokr ypiu, pvz., viršijantys tris standar tinius nuokr ypius.
4.3.2.6.5. Duomenų filtravimas (pasir inktinai)
Galima taikyti atitinkamus duomenų filtravimo metodus ir išlyginti likusius duomenų taškus.
4.3.2.6.6. Duomenų elimina vimas
Pažymimi duomenų taškai, nustatomi ten, kur pokr ypio kampai yra didesni nei ±20 laipsnių nuo transpor to 
priemonės judėjimo krypties. Pažymimi ir duomenų taškai, nustatomi ten, kur santykinis vėjas yra mažesnis 
nei 5 km/h (vengiama sąlygų, kai iš galo pučiančio vėjo greitis didesnis už transpor to priemonės greitį). 
Duomenų analizė apsir iboja transpor to priemonės greičio vertėmis, esančiomis pagal šio priedo 4.3.2.2 
punktą parinktame greičio inter vale.
4.3.2.6.7. Galutinė duomenų analizė
Visi nepažymėti duomeny s analizuojami pagal tiesinės mažiausiųjų kvadratų regresijos metodą. Atsižvelgiant į 
me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,ir ρ, nustatoma Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 ir a4.
4.3.2.6.8. Ribota analizė (pasir inktinai)
Nor int geriau atsieti transpor to priemonės aerodinaminę ir mech aninę varžas, galima taikyti toki ą ribotą 
analizę, kad būtų įmanoma užfi ksuoti transpor to priemonės priekinę dalį Af ir varžos koeficientą CD, jei jie 
buvo nustatyti anks čiau.
4.3.2.6.9. Korega vimas pagal pamatines sąlygas
Judėjimo lygtys koreguojamos pagal pamatines sąlygas, nustatytas šio priedo 4.5 punkt e.
4.3.2.6.10. Transpor to priemonėje sumontuoto anemometro statistiniai kriterijai
Jeigu neįtraukiamos atskiros saviri edos važiavim o poros, pagal kiekvieną saviriedos atskaitinį greitį vj 
apskaičiuota kelio apkro va visų i ir j atveju turi pasikei sti mažiau nei konverg encijos reikalavimas:
ΔFiðvjÞ=Fðv jÞ≤0:030ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
n – 1pLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/282 2021 11 26  
Čia:
ΔFiðvjÞ – apskaičiuotos kelio apkro vos su visais saviri edos važia vimais ir apskaičiuot os kelio apkrov os, 
atmetus saviriedos važiavim ų i porą, skirtumas, N;
Fðv jÞ – apskaičiuota kelio apkrova, įtraukus visus saviriedos važiavim us, N;
vj atskaitinis greitis, km/h;
n – saviriedos važiavimo porų skaičius, įtraukus visas įskaitines poras.
Jei nepaisoma konver genci jos reikalavim o, poros, pradedant apskaičiuotą kelio apkrovą labiausiai keičiančia 
pora, išbraukiamos iš analizuojamų dalykų, kol bus įvykdytas konverg encijos reikala vimas, jeigu galutinei 
kelio apkro vai nustatyti naudojamos ne mažiau nei 5 įskaitinės poros.
4.4. Judėjimo varžos mata vimas ir skaičiavim as taikant sukimo momento mata vimo metodą
Užuot taikius saviriedos metod us, taip pat galima naudoti sukimo momento matavimo metodą, kurį taikant 
judėjimo varža nustatoma matuojant varomųjų ratų sukimo momentą atskaitinio greičio taškuose ne 
trumpe sniais nei 5 sekundžių intervalais.
4.4.1. Sukimo momento matuoklių įrengimas
Sukimo momento matuokliai įtaisomi tarp kiekvieno varomojo rato stebulės ir rato, o jais matuojamas 
transpor to priemonei pasto viu greičiu važiuoti reikaling as sukimo momentas.
Sukimo momento matuoklis kalibr uojamas reguliar iais inter valais, ne rečiau kaip kartą per metus, paga l 
nacionalinius arba tarptauti nius standar tus, kad atitiktų reikalaujamą tikslumą ir glaudumą.
4.4.2. Procedūra ir duomenų rinkimas
4.4.2.1. Atskaitinio greičio verčių parinkimas siekiant nustatyti judėjimo varžos kreivę
Atskaitinio greičio vertės siekiant nustatyti judėjimo varžą parenkamos pagal šio priedo 2.2 punktą.
Atskaitinio greičio vertės matuojamos mažėjančia tvarka. Gamint ojo prašymu tarp matavim ų galima naudoti 
stabiliza vimo laikotar pius, bet stabilizavi mo greitis negali viršyti kitos atskaitinio greičio vertės.
4.4.2.2. Duomenų rinkimas
Duomenų rinkiniai, sudar yti iš faktinio greičio vji, faktinio sukimo momento Cji ir bent 5 sekundžių laiko, 
matuojami kiekvieno vj atveju bent 10 Hz ėminių ėmimo dažniu. Per vieną laikotar pį surinkti duomenų apie 
atskaitinį greitį vj rinkiniai laikomi vienu matavimu.
4.4.2.3. Transpor to priemonės sukimo momento mata vimo procedūra
Prieš sukimo momento bandomuosius mata vimus transpor to priemonė turi įšilti pagal šio priedo 4.2.4 
punktą.
Bandomųjų matavimų metu reikia kuo labiau vengti judinti vairą ir nenaudoti transpor to priemonės stabdžių.
Bandymas kartojamas tol, kol judėjimo varžos duomeny s atitiks matavim o glaudumo reikalavimus, nustatytus 
šio priedo 4.4.3.2 punkt e.
4.4.2.4. Greičio nuokr ypis
Atliekant atskiro atskaitinio greičio tašk o matavimą, greičio nuokr ypis nuo greičio aritmetinio vidurkio 
(vji-vjm), apskaičiuoto pagal šio priedo 4.4.3 punktą, turi atitikti A4/6 lentelės vertes.
Be to, aritmetinis greičio vjm vidurkis kiekviename atskaitinio greičio taške nuo atskaitinio greičio vj netur i 
nukr ypti daugiau nei ±1 km/h arba 2 proc. atskaitinio greičio vj, nelygu, kuri vertė yra didesnė.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/283  
A4/6 lentelė
Greičio nuokr ypis 
Laikas, s Greičio nuokr ypis, km/h
5–10 ±0,2
10–15 ±0,4
15–20 ±0,6
20–25 ±0,8
25–30 ±1,0
≥30 ±1,2
4.4.2.5. Atmosferos temperatūra
Bandymai atliekami tokiomis pat temperatūros sąlygomis, kaip nustatyta šio priedo 4.1.1.2 punkt e.
4.4.3. Vidutinio aritmetinio greičio ir vidutinio aritmetinio sukimo momento apskaičiavi mas
4.4.3.1. Skaičia vimo procesas
Kiekvieno matavimo vidutinis aritmetinis greitis vjm (km/h) ir vidutinis aritmetinis sukimo momentas Cjm 
(Nm) apskaičiuojami naudojantis duomenų, surinktų pagal šio priedo 4.4.2.2 punkto reikalavimus, rinkiniu, 
taikant šią lygtį:
vjm¼1
k∑k
i¼1vji
ir
Cjm¼1
k∑k
i¼1Cji – C js
Čia:
vji – faktinis transpor to priemonės greitis remiantis i duomenų rinkiniu atskaitinio greičio taške j, km/h;
k – vienam matavimui priklausančių duomenų rinkinių skaičius;
Cji – faktinis sukimo momentas, nurodytas i duomenų rinkinyje, Nm;
Cjs – dreif o greičio kompen savimo sąlyga (Nm), išreiškiama šia lygtimi:
Cjs¼ðm stþmrÞ×α jrj.
Cjs
1
k∑k
i¼1Cjinetur i viršyti 0,05 ir jo galima nepaisyti, jei αj yra ne didesnis nei ±0,005 m/s2;
mst – bandomosios transpor to priemonės masė matavimų pradžioje, matuojama prieš pat įšilimo 
procedūrą, bet ne anks čiau, kg;
mr – efektyviosios besisukančių sudedamųjų dalių masės ekvivalentas pagal šio priedo 2.5.1 punktą, kg;
rj – dinaminis padangos spindulys, nustatytas 80 km/h atskaitos tašk e arba transpor to priemonės 
didžiausiojo atskaitinio greičio taške , jei tas greitis mažesnis nei 80 km/h, ir apskaičiuotas pagal šią 
lygtį:
rj¼1
3:6×vjm
2×πnLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/284 2021 11 26  
Čia:
n – varomosios padangos sūkių dažnis, s–1;
αj – vidutinė aritmetinė greitėjimo vertė (m/s2), apskaičiuota pagal šią lygtį:
αj¼1
3,6×k∑k
i¼1tivji–∑k
i¼1ti∑k
i¼1vji
k×∑k
i¼1t2
i–½∑k
i¼1ti�2
Čia:
ti – i duomenų rinkinio surinkimo laikas, s.
4.4.3.2. Mata vimo glaudumas
Matavim ai atliekami priešingomis kryptimis, kol gaunamos bent trys matavi mų poros kiekviename atskaitinio 
greičio tašk e vi, kur kiekvienas Cj¯atitinka glaudumą ρj, apskaičiuotą pagal šią lygtį:
ρj¼h×sffiffiffinp×Cj¯≤0,030
Čia:
n – matavim o porų skaičius, skirtas Cjm;
Cj¯– judėjimo varža taikant greitį vj (Nm), apskaičiuota pagal šią lygtį:
Cj¯¼1
n∑n
i¼1Cjmi
Čia:
Cjmi – i matavim ų poros vidutinis aritmetinis sukimo momentas taikant greitį vj (Nm), apskaičiuotas taip:
Cjmi¼1
2×ðC jmaiþCjmbiÞ
Čia:
Cjmai ir Cjmbi – i matavim o atitinkamai kiekviena a ir b kryptimi taikant greitį vj vidutiniai aritmetiniai 
sukimo momentai, nustatyti šio priedo 4.4.3.1 punkt e, Nm;
s – standar tinis nuokr ypis (Nm), apskaičiuotas pagal šią lygtį:
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
k – 1∑k
i¼1ðCjmi – Cj¯Þ2r
h – koeficientas kaip n funkcija, kaip nurodyta šio priedo 4.3.1.4.2 punkt o A4/4 lentelėje.
4.4.4. Judėjimo varžos kreivės nustatymas
Vidutinis aritmetinis greitis ir vidutinis aritmetinis sukimo momentas kiekviename atskaitinio greičio tašk e 
apskaičiuojamas pagal šias lygtis:
Vjm = ½ × (vjma + vjmb)
Cjm = ½ × (Cjma +C jmb)
Siekiant nustatyti koeficie ntus c0, c1 ir c2., gauta vidutinės aritmetinės judėjimo varžos mažųjų kvadratų 
regresi jos kreivė prider inama prie visų duomenų porų (vjm, Cjm) taikant visus atskaitinius greičius, aprašytus 
šio priedo 4.4.2.1 punkt e.
Turi būti užregistr uojami koeficie ntai c0, c1 ir c2,, taip pat važiuoklės dinamometr u matuojamos saviriedos 
trukmės (žr. šio priedo 8.2.4 punktą).
Jei išbandoma transpor to priemonė yra tipinė kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonė, 
koeficie ntas c1 prilyginamas nuliui, o koeficientai c0 ir c2 perskaičiuojami taikant mažiausiųjų kvadratų 
regresi jos analizę.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/285  
4.5. Korega vimas pagal pamatines sąlygas ir mata vimo įrangą
4.5.1. Oro pasipr iešinimo korega vimo koeficientas
Oro pasipr iešinimo korega vimo koeficientas K2 nustatomas pagal šią lygtį:
K2¼T
293K×100kPa
P
čia:
T – visų atskirų važiavimų vidutinė aritmetinė atmosfer os temperatūra, kelv inais (K);
P vidutinis aritmetinis atmosfe ros slėgis, kPa.
4.5.2. Riedėjimo varžos korega vimo koeficientas
Riedėjimo varžos korega vimo koeficientas K0 (Celsija us–1, °C–1) gali būti nustatytas remiantis empiriniais 
duomenimis ir patvir tintas patvir tinimo institucijos kaip tinkamas taikyti atliekant konkretaus transpor to 
priemonės ir padangų derinio bandymą, arba galima daryti prielaidą, kad jis yra toks:
K0¼8,6×10 – 3°C – 1
4.5.3. Vėjo poveikio korega vimas
4.5.3.1. Vėjo poveikio korega vimas naudojant stacionarųjį anemometrą
Vėjo poveikio korega vimo galima neatlikti, jei kiekvienos galiojančios važia vimo poros atveju vėjo greičio 
aritmetinis vidurkis yra 2 m/s ar mažesnis. Jeigu vėjo greitis matuojamas daugiau nei vienoje bandymų trasos 
dalyje, pavyzdžiui, kai bandymas atliekamas ovalioje bandymų trasoje (žr. šio priedo 4.1.1.1.1 punktą), 
kiekvienoje matavim o vietoje nustatomas vėjo greičio vidurkis ir iš dviejų vėjo greičio vidurkių naudojamas 
didesnis, siekiant nustatyti, ar reikia atlikti vėjo greičio poveikio korega vimą ar galima jo neatlikti.
4.5.3.1.1. Vėjo poveikio korega vimas w1, taikant saviriedos metodą, arba w2, taikant sukimo moment o matavim o 
metodą, apskaičiuojamas pagal šias lygtis:
w1¼3,62×f2×v2
w
ar:w2¼3,62×c2×v2
w
čia:
w1 – vėjo poveikio korega vimas, taikant saviriedos metodą, N;
f2 – šio priedo 4.3.1.4.4 punkte nustatyt os aerodinaminės sąlygos koefic ientas;
vw – jeigu vėjo greitis matuojamas tik vienoje vietoje, vw – vėjo greičio aritmetinio vidurkio vektori nė 
dedamoji, lygiagreti bandymų keliui per visus galiojančius porinius važia vimus, m/s;
vw – jeigu vėjo greitis matuojamas dviejose vietose, vw – mažesnė iš dviejų vėjo greičio aritmetinių 
vidurkių vektori nių dedamųjų, lygiagrečių bandymų keliui per visus galio jančius porinius 
važiavim us, m/s;
w2 – vėjo poveikio korega vimas, taikant sukimo momento matavimo metodą, Nm;
c2 – šio priedo 4.4.4 punkt e nustatyt os aerodinaminės sąlygos koeficientas, naudojamas taikant sukimo 
momento mata vimo metodą.
4.5.3.2. Vėjo poveikio korega vimas naudojant transpor to priemonėje įrengtą anemometrą
Jei saviriedos metod as paremtas transpor to priemonėje sumontuotu anemometr u, šio priedo 4.5.3.1.1 punkt o 
lygtyse nustatomos nulinės w1 ir w2 vertės, nes vėjo poveikio korega vimas jau buvo atliktas paga l šio priedo 
4.3.2 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/286 2021 11 26  
4.5.4. Bandomosios masės korega vimo koeficientas
Bandomosios transpor to priemonės bandomosios masės korega vimo koeficientas K1 nustatomas pagal šią 
lygtį:
K1¼ 1 – TM
mav��
čia:
TM – bandomosios transpor to priemonės bandomoji masė, kg;
mav – bandomosios transpor to priemonės masės verčių aritmetinis vidurkis kelio apkrov os nustatymo 
procedūros pradžioje ir pabaigoje, kg.
4.5.5. Kelio apkrov os kreivės korega vimas
4.5.5.1. Šio priedo 4.3.1.4.4 punkt e nustatyta kreivė pagal pamatines sąlygas koreguojama taip:
F�¼��
f0ð1 – K 1Þ – w 1�
þf1v�
×�
1þK0ðT – 20Þ�
þK2f2v2
čia:
F*– pakoreguota kelio apkro va, N;
f0 – pasto vios kelio apkro vos koeficientas, N;
f1 – kelio apkrov os pirmos eilės koeficientas, N/(km/h);
f2 – kelio apkrov os antros eilės koeficientas, N/(km/h)2;
K0 – riedėjimo varžos korega vimo koeficie ntas, nustatytas šio priedo 4.5.2 punkt e;
K1 – bandomosios masės korega vimo koeficientas, nustatytas šio priedo 4.5.4 punkte;
K2 – oro pasipr iešinimo korega vimo koeficie ntas, nustatytas šio priedo 4.5.1 punkt e;
T – atmosfer os temperatūros aritmetinis vidurkis per visus galiojančius porinius važiavi mus, °C;
v – transpor to priemonės greitis, km/h;
w1 – vėjo poveikio korega vimo koeficientas (N), nustatytas šio priedo 4.5.3 punkte.
Apskaičiuojant šio priedo 8.1 punkt e aprašytą važiuoklės dinamometro apkrov os nuostatį, rezultatas 
naudojamas kaip tikslinės kelio apkrov os koeficientas At.
��
f0ð1 – K 1Þ – w 1��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Apskaičiuojant šio priedo 8.1 punkt e aprašytą važiuoklės dinamometro apkrov os nuostatį, rezultatas 
naudojamas kaip tikslinės kelio apkrov os koeficientas Bt:
(f1 × (1 + K0 × (T–20))).
Apskaičiuojant šio priedo 8.1 punkt e aprašytą važiuoklės dinamometro apkrov os nuostatį, rezultatas 
naudojamas kaip tikslinės kelio apkrov os koeficientas Ct:
(K2 × f2).
4.5.5.2. Šio priedo 4.4.4 punkt e nustatyta kreivė koreguojama pagal pamatines sąlygas ir sumontuotą matavimo 
įrangą toliau nustatyta tvarka.
4.5.5.2.1. Korega vimas pagal pamatines sąlygas
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/287  
čia:
C*– pakoreguota judėjimo varža, Nm;
c0 – pasto vus narys (Nm), nustatytas šio priedo 4.4.4 punkt e;
c1 – pirmos eilės nario koeficientas, nustatytas šio priedo 4.4.4 punkte, Nm/(km/h);
c2 – antros eilės nario koeficie ntas, nustatytas šio priedo 4.4.4 punkt e, Nm/(km/h)2;
K0 – riedėjimo varžos korega vimo koeficie ntas, nustatytas šio priedo 4.5.2 punkt e;
K1 – bandomosios masės korega vimo koeficientas, nustatytas šio priedo 4.5.4 punkte;
K2 – oro pasipr iešinimo korega vimo koeficie ntas, nustatytas šio priedo 4.5.1 punkt e;
v – transpor to priemonės greitis, km/h;
T – atmosfer os temperatūros aritmetinis vidurkis per visus galiojančius porinius važiavi mus, °C;
w2 – vėjo poveikio korega vimas, nustatytas šio priedo 4.5.3 punkt e.
4.5.5.2.2. Korega vimas pagal sumontuotus sukimo momento matuoklius
Jei judėjimo varža nustatoma taikant sukimo momento matavimo metodą , ji koreguojama pagal transpor to 
priemonės išorėje sumontuoto s sukimo momento mata vimo įrangos poveikį transpor to priemonės 
aerodinaminėms savybėms.
Judėjimo varžos koeficie ntas c2 koreguojamas pagal šią lygtį:
c2corr = K2 × c2 × (1 + (Δ(C D × Af))/(C D’ × Af’))
čia:
Δ(C D × Af) = (CD × Af) - (CD’ × Af’)
CD’ × 
Af’– aerodinaminio pasipr iešinimo koeficiento, išmatuoto vėjo tunelyje, atitinkančiame šio priedo 3.2 
punkt o kriterijus, ir transpor to priemonės priekinės dalies su sumontuota sukimo momento 
matavim o įranga sandaug a, m2;
CD × 
Af– aerodinaminio pasipr iešinimo koeficiento, išmatuoto vėjo tunelyje, atitinkančiame šio priedo 3.2 
punkt o kriterijus, ir transpor to priemonės priekinės dalies su nesumontuota sukimo moment o 
matavim o įranga sandaug a, m2.
4.5.5.2.3. Tikslinės judėjimo varžos koeficie ntai
Toliau pateiktas apskaičiavimo rezultatas naudojamas kaip tikslinės judėjimo varžos koeficientas at 
apskaičiuojant šio priedo 8.2 punkt e aprašytą važiuoklės dinamometro apkrov os nuostatį:
��
c0ð1 – K 1Þ – w 2��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Toliau pateiktas apskaičia vimo rezultatas naudojamas kaip tikslinės judėjimo varžos koeficie ntas bt 
apskaičiuojant šio priedo 8.2 punkt e aprašytą važiuoklės dinamometro apkrov os nuostatį:
(c1 × (1 + K0 × (T–20))).
Toliau pateiktas rezultatas naudojamas kaip tikslinės judėjimo varžos koefic ientas ct apskaičiuojant šio priedo 
8.2 punkte aprašytą važiuoklės dinamometro apkrov os nuostatį:
(c2corr × r).
5. KELIO APKR OVOS ARBA JUDĖJIMO VARŽOS APSKAIČIA VIMO PAGAL TRANSPORTO PRIEMONĖS PARAMETR US 
METOD AS
5.1. Transpor to priemonių kelio apkrov os ir judėjimo varžos apskaičia vimas pagal tipinę kelio apkrov os matr icos 
šeimos transpor to priemonę
Jei tipinės transpor to priemonės kelio apkrova nustatoma taikant šio priedo 4.3 punkt e apibūdintą saviri edos 
metodą ar šio priedo 6 dalyje aprašytą vėjo tunelio metodą, atskiros transpor to priemonės kelio apkro va 
apskaičiuojama pagal šio priedo 5.1.1 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/288 2021 11 26  
Jei tipinės transpor to priemonės judėjimo varža nustatoma taikant šio priedo 4.4 punkte apibūdintą sukimo 
momento mata vimo metodą, atskiros transpor to priemonės judėjimo varža apskaičiuojama pagal šio priedo 
5.1.2 punktą.
5.1.1. Kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonėms taikoma kelio apkrova apskaičiuojama naudojant 
transpor to priemonės parametr us, apibūdintus šio priedo 4.2.1.4 punkt e, ir tipinei bandomajai transpor to 
priemonei taikomos kelio apkrov os koeficientus, nustatytus šio priedo 4.3 punkte.
5.1.1.1. Kelio apkrov os jėga , taikoma atskirai transpor to priemonei, apskaičiuojama pagal šią lygtį:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
čia:
Fc – apskaičiuota kelio apkrov os jėga kaip transpor to priemonės greičio funkci ja, N;
f0 – pasto vios kelio apkro vos koeficientas N, nustatytas pagal lygtį:
f0 = Max((0,05 × f0r + 0,95 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × f0r + 0,8 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
f0r – tipinei kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonei taikomas past ovios kelio apkro vos 
koeficientas, N;
f1 – pirmos eilės kelio apkro vos koeficientas, N/(km/h), prilyginamas nuliui;
f2 – antros eilės kelio apkrov os koeficientas, N/(km/h)2, nustatytas pagal šią lygtį:
f2 = Max((0,05 × f2r + 0,95 × f2r × Af / Afr); (0,2 × f2r + 0,8 × f2r × Af / Afr))
f2r – tipinei kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonei taikomas antros eilės kelio apkro vos 
koeficientas, N/(km/h)2;
v – transpor to priemonės greitis, km/h;
TM – atskiros kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonės faktinė bandomoji masė, kg;
TM r – tipinės kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonės bandomoji masė, kg;
Af – atskiros kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonės priekinės dalies plotas, m2;
Afr – tipinės kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonės priekinė dalis, m2;
RR – atskiros kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonės padangų riedėjimo varža, kg tonai;
RR r – tipinės kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonės padangų riedėjimo varža, kg tonai.
Atskiros transpor to priemonės padangoms naudojama riedėjimo varžos vertė RR turi atitikti B4 priedo A4/2 
lentelėje nurodomą padangų energi jos vartojimo efektyvumo klasės vertę .
Jei priekinės ir galinės ašių padangos priklauso skirtingoms energi jos vartojimo efektyvumo klasėms, turi būti 
naudojamas pagal B7 priedo 3.2.3.2.2.2 punkt e pateiktą lygtį apskaičiuotas sver tinis vidurkis.
Jei bandomosiose transpor to priemonėse L ir H sumontuoto s tokios pat padangos, taikant interpoli acijos 
metodą, RR ind vertė turi atitikti RR H.
5.1.2. Kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonių judėjimo varža apskaičiuojama naudojant transpor to 
priemonės parametr us, apibūdintus šio priedo 4.2.1.4 punkt e, ir tipinės bandomosios transpor to priemonės 
judėjimo varžos koeficientus, nustatytus šio priedo 4.4 punkt e.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/289  
5.1.2.1. Atskiros transpor to priemonės judėjimo varža apskaičiuojama pagal šią lygtį:
Cc¼c0þc1×vþc2×v2
čia:
Cc – apskaičiuota judėjimo varža kaip transpor to priemonės greičio funkcija, Nm;
c0 – pasto vios judėjimo varžos koeficientas Nm, nustatytas pagal šią lygtį:
c0 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c0r/r’ + 0,95 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × 1,02 × c0r/r’ + 0,8 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
c0r – tipinės kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonės past ovios judėjimo varžos 
koeficientas, Nm;
c1 – pirmos eilės judėjimo varžos koeficientas, Nm/(km/h), prilyginamas nuliui;
c2 – antros eilės judėjimo varžos koeficie ntas, N/(km/h)2, nustatytas paga l šią lygtį:
c2 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c2r/r’ + 0,95 × 1,02 × c2r/r’ × Af / Afr); (0,2 × 1,02 × c2r/r’ + 0,8 × 1,02 ×c 2r/r’ 
× Af / Afr))
c2r – tipinei kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonei, taikomas antros eilės judėjimo varžos 
koeficientas, Nm/(km/h)2;
v – transpor to priemonės greitis, km/h;
TM – atskiros kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonės faktinė bandomoji masė, kg;
TMr – tipinės kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonės bandomoji masė, kg;
Af – atskiros kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonės priekinė dalis, m2;
Afr – tipinės kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonės priekinė dalis, m2;
RR – atskiros kelio apkrov os matr icos šeimos transpor to priemonės padangų riedėjimo varža, kg tonai;
RR r – tipinės kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonės padangų riedėjimo varža, kg tonai;
r’ – ant važiuoklės dinamometro sumontuoto s padangos dinaminis spindulys, susidaręs važiuojant 
80 km/h greičiu, m;
1,02 – apytikr is koeficientas, kuriuo išlyginami transmisijos nuost oliai.
5.2. Numatytosi os kelio apkro vos apskaičia vimas paga l transpor to priemonės parametr us
5.2.1. Užuot kelio apkro vą nustačius taikant saviriedos arba sukimo momento matavimo metodą, galima taikyti 
numatyt osios kelio apkrov os apskaičia vimo metodą.
Apskaičiuojant numatytąją kelio apkrovą pagal transpor to priemonės parametr us, naudojami keli parametrai, 
toki e kaip transpor to priemonės bandomoji masė, plotis ir aukštis. Numatytoj i kelio apkrova Fc 
apskaičiuojama pagal atskaitinio greičio taškus.
5.2.2. Numatytosi os kelio apkro vos jėga apskaičiuojama pagal šią lygtį:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
čia:
Fc – apskaičiuota numatyt osios kelio apkro vos jėga kaip transpor to priemonės greičio funkcija, N;
f0 – pasto vios kelio apkro vos koeficientas N, nustatytas pagal šią lygtį:
f0¼0,140×TM ;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/290 2021 11 26  
f1 – pirmos eilės kelio apkro vos koeficientas, N/(km/h), prilyginamas nuliui;
f2 – antros eilės kelio apkrov os koeficientas, N/(km/h)2, nustatytas pagal šią lygtį:
f2¼ð2,8×10 – 6×TMÞ þð0,0170×plotis×aukštisÞ ;
v – transpor to priemonės greitis, km/h;
TM – bandomoji masė, kg;
plotis – transpor to priemonės plotis (m), nustatytas standar to ISO 612:1978 6.2 punkt e;
aukštis – transpor to priemonės aukštis (m), nustatytas standar to ISO 612:1978 6.3 punkte.
6. Vėjo tunelio metodas
Vėjo tunelio metod as yra kelio apkro vos matavim o metodas, kurį taikant kartu naudojamas vėjo tunelis ir 
važiuoklės dinamometras arba vėjo tunelis ir plokščiajuostis dinamometras. Bandymo stendai gali būti atskir i 
arba integruoti vienas į kitą.
6.1. Mata vimo metodas
6.1.1. Kelio apkrova nustatoma:
a)pridedant vėjo tunelyje išmatuotas kelio apkro vos jėgas ir plokščiajuosčiu dinamometr u išmatuotas jėgas 
arba
b)pridedant vėjo tunelyje išmatuotas kelio apkro vos jėgas ir važiuoklės dinamometr u išmatuotas jėgas.
6.1.2. Aerodinaminis pasipr iešinimas matuojamas vėjo tunelyje.
6.1.3. Riedėjimo varža ir transmisi jos nuostoliai matuojami plokščia juosčiu arba važiuoklės dinamometr u, vienu 
metu matuojant priekinę ir galinę ašis.
6.2. Atsakingos instituci jos suteikiamas įrangos patvir tinimas
Vėjo tunelio metodo taikymo rezultatai palyginami su rezultatais, gaut ais naudojant saviriedos metod ą, 
siekiant įrodyti ir užregistr uoti įrenginių tinkamumą.
6.2.1. Atsakinga instituci ja atrenka tris transpor to priemones. Transpor to priemonės turi būti tipišk os transpor to 
priemonėms (pvz., pagal dydį, svorį), kurias planuojama matuoti su atitinkama įranga.
6.2.2. Su kiekviena iš trijų transpor to priemonių atliekami du atskir i saviri edos bandymai paga l šio priedo 4.3 
punktą, o gauti kelio apkro vos koeficientai f0, f1 ir f2 nustatomi pagal šį punktą ir koreguojami paga l šio 
priedo 4.5.5 punktą. Bandomosios transpor to priemonės saviriedos bandymo rezultatas turi būti dviejų 
atskirų saviriedos bandymų kelio apkro vos koeficie ntų aritmetinis vidurkis. Jei reikia daugiau nei dviejų 
saviriedos bandymų, kad būtų įvykdyti įrangos patvir tinimo kriterijai, visi įskaitiniai bandymai yra 
suvidurkinami.
6.2.3. Taikant vėjo tunelio metod ą, pagal šio priedo 6.3–6.7 punktus atliekami matavimai, kurių metu tom is 
pačiomis sąlygomis naudojamos tos pačios trys pagal šio priedo 6.2.1 punktą parinktos transpor to 
priemonės, ir nustatomi gauti kelio apkrov os koeficientai f0, f1 ir f2.
Jeigu, taikydamas vėjo tunelio metodą, gamint ojas nusprendžia naudoti vieną ar daugiau galimų altern atyvių 
procedūrų (pvz., 6.5.2.1 punktas dėl kondicionav imo iki bandymo, 6.5.2.2 ir 6.5.2.3 punktai dėl procedūros, 
įskaitant 6.5.2.3.3 punktą dėl dinamometro nustatymo), šios procedūros taikomos ir tada, kai įranga yra 
tvirtinama.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/291  
6.2.4. Patvir tinimo kriterijai
Įranga arba įrangos derinys patvir tinamas įvykdžius abu šiuos kriterijus:
(a) kiekvienos iš trijų transpor to priemonių k ciklo energijos skirtumas εk, palyginus vėjo tunelio ir saviri edos 
metod us, turi neviršyti ±0,05; taikoma ši lygtis:
εk¼Ek,WTM
Ek,coastdown – 1
čia:
εk – užbaigt o 3 klasės WLTC ciklo, taikomo transpor to priemonei k, energi jos skirtumas, 
palyginus vėjo tunelio ir saviri edos metodų, proc.;
Ek,W TM – užbaigto 3 klasės WLTC ciklo, taikomo transpor to priemonei k, energi ja, apskaičiuota pagal 
kelio apkrovą (WTM), gautą taikant vėjo tunelio metodą pagal B7 priedo 5 dalį, J;
Ek,coast ­
down– užbaigto 3 klasės WLTC ciklo, taikomo transpor to priemonei k, energi ja, apskaičiuota pagal 
kelio apkrovą, gautą taikant saviriedos metodą pagal B7 priedo 5 dalį, J; ir
(b) trijų skirtumų aritmetinis vidurkis x¯turi būti ne didesnis kaip 0,02.
x¯¼jε1þε 2þε 3
3j
Atsakinga institucija užregistr uoja patvir tinimą, į registr uojamą informaci ją įtraukdama susijusius matavimų 
duomenis ir įrenginius.
Po suteikt o patvir tinimo įrangą kelio apkrovai nustatyti galima naudoti ne ilgiau nei dvejus metus.
Kiekvienas būgninio važiuoklės dinamometro arba judamosios juost os ir vėjo tunelio derinys patvir tinamas 
atskirai.
Kiekvienas vėjo greičių derinys (žr. šio priedo 6.4.3 punktą), naudojamas nustatant kelio apkrov os vertes, 
patvir tinamas atskirai.
6.3. Transpor to priemonės paruošimas ir temperatūra
Transpor to priemonės kondicionav imas ir paruošimas atliekami paga l šio priedo 4.2.1 ir 4.2.2 punktus, kurie 
taikomi atliekant matavi mus su plokščiajuosčiu arba būgniniu važiuoklės dinamometr u bei vėjo tuneliu.
Jei taikoma altern atyvi įšilimo procedūra, aprašyta šio priedo 6.5.2.1 punkt e, tikslinės bandomosios masės 
regulia vimas, transpor to priemonės svėr imas ir matavi mas atliekami be transpor to priemonės vairuoto jo.
Plokščia juosčio arba važiuoklės dinamometro bandymų kameros temperatūros nuostatis turi būti 20 °C, 
neviršij ant ±3 °C leidžiamosios nuokr ypos. Gamint ojo prašymu temperatūros nuostatis gali būti ir 23 °C, 
neviršij ant ±3 °C leidžiamosios nuokr ypos.
6.4. Vėjo tunelio procedūra
6.4.1. Vėjo tunelio kriterijai
Atsižvelgiant į vėjo tunelio konstr ukciją, bandymų metod us ir pataisas, gaunama (CD × Af) vertė, kuri atitinka 
kelyje gautą vertę (CD × Af) ir kuriai būdingas ±0,015 m2 pakar tojamumas.
Atliekant visus (CD × Af) mata vimus turi būti įvykdyti šio priedo 3.2 punkt e išvardyti vėjo tunelio kriterijai, 
kuriems taikomi šie pakeitimai:
a)šio priedo 3.2.4 punkt e apibūdintas vientiso blokav imo santykis yra mažesnis nei 25 proc.;
b)su bet kuria padanga besiliečiantis juostos paviršius viršij a padangos sąlyčio zonos ilgį bent 20 proc. ir yra 
bent tokio pločio kaip sąlyčio vieta;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/292 2021 11 26  
c)bendro oro slėgio antgali o išleidimo angoje standar tinis nuokr ypis, apibūdintas šio priedo 3.2.8 punkt e, 
yra mažesnis nei 1 proc.;
d)šio priedo 3.2.10 punkte apibūdintas įtvir tinimo sistemos blokavimo santykis yra mažesnis nei 3 proc.;
e)be šio priedo 3.2.11 punkt e apibrėžt o reikala vimo, matuojant 1 klasės transpor to priemones matuojamos 
jėgos glaudumas neviršij a ±2,0 N.
6.4.2. Vėjo tunelio matavim ai
Transpor to priemonės būklė yra toki a, kaip aprašyta šio priedo 6.3 punkt e.
Transpor to priemonė pastat oma lygiagrečiai išilginei tunelio vidur io linijai su ne didesne nei ±10 mm 
leidžiamąja nuokr ypa.
Transpor to priemonė pastatoma taip, kad būtų 0° pokr ypio kampas su ±0,1° leidžiamąja nuokr ypa.
Aerodinaminis pasipr iešinimas matuojamas bent 60 sekundžių ne mažesniu nei 5 Hz dažniu. Pasipr iešinimas 
taip pat gali būti matuojamas ne mažesniu nei 1 Hz dažniu nuosekliai paimant bent 300 imčių. Gautas 
rezultatas turi būti varžos aritmetinis vidurkis.
Prieš bandymą patikr inama, kad aerodinaminė jėga , matuojama esant 0 km/h vėjo greičiui, būtų 0 N.
Jei transpor to priemonė turi judinamųjų aerodinaminių kėbulo dalių, taikomas šio priedo 4.2.1.5 punktas. Jei 
judamosios dalys priklauso nuo greičio, kiekviena naudojama padėtis matuojama vėjo tunelyje, o atsaking ai 
instituci jai pateikiami įrodymai, rodantys atskaitinio greičio, judamosios dalies padėties ir atitinkamo 
(CD × Af) santykį.
6.4.3. Vėjo greičiai atliekant vėjo tunelio mata vimus
Aerodinaminė jėga matuojama dviem vėjo greičiais šiomis greičio sąlygomis:
a)1 klasės transpor to priemonės
Mažesnis vėjo greitis vlow, naudojamas aerodinaminei jėgai išmatuoti, yra vlow < 80 km/h;
didesnis vėjo greitis vhigh yra (vlow + 40 km/h ≤ vhigh high ≤ 150 km/h).
b)2 ir 3 klasių transpor to priemonės
Mažesnis vėjo greitis vlow, naudojamas aerodinaminei jėgai išmatuoti, yra 80 km/h ≤ vlow low ≤ 100 km/h;
didesnis vėjo greitis yra (vlow + 40 km/h ≤ vhigh high ≤ 150 km).
6.5. Taikant vėjo tunelio metod ą naudojamas plokščiasis diržas
6.5.1. Plokščiojo diržo kriterijai
6.5.1.1. Bandymo stendo su plokščiuoju diržu aprašas
Ratai turi suktis ant plokščiųjų diržų, kurie netur i pake isti ratų riedėjimo savybių, palyginti su jų savybėmis 
kelyje. Į x kryptimi išmatuotas jėgas įtraukiami transmisi jos trinties nuost oliai.
6.5.1.2. Transpor to priemonės įtvir tinimo sistema
Dinamometras privalo turėti centravimo įtaisą, išlyginantį transpor to priemonę, neviršij ant ±0,5 laipsnio 
sukimosi apie z ašį leidžiamosios nuokr ypos. Per kelio apkrov os nustatymo saviri edos važia vimus sulaikymo 
sistem a turi išlaikyti sucentr uotą varomojo rato padėtį, neviršij ant toliau nurodytų ribų.
6.5.1.2.1. Šoninė padėtis (y ašis)
Transpor to priemonė turi būti išlyginta pagal y kryptį ir turi būti kuo labiau sumažinamas šoninis judėjimas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/293  
6.5.1.2.2. Priekinė ir galinė padėtys (x ašis)
Be šio priedo 6.5.1.2.1 punkt o reikala vimo, abi ratų ašys turi būti ±10 mm atstumu nuo diržo šoninės vidur io 
linijos.
6.5.1.2.3. Vertikalioji jėga
Sulaikymo sistem a turi būti taip suprojektuota, kad varomųjų ratų neveiktų jokia vertikali jėga.
6.5.1.3. Išmatuotų jėgų tikslumas
Matuojama tik ratų sukimosi reakcijo s jėga. Į rezultatą neįtraukiamos jokios išorinės jėgos (pvz., aušinimo 
ventiliat oriaus oro jėgos, transpor to priemonės sulaikymo įtaisai, plokščiojo diržo aerodinaminės reakcijos 
jėgos, dinamometro nuostoliai ir pan.).
Jėga x kryptimi matuojama ±5 N tikslumu.
6.5.1.4. Plokščiojo diržo greičio valdymas
Diržo greitis kontroliuojamas ±0,1 km/h tikslumu.
6.5.1.5. Plokščiojo diržo paviršius
Plokščiojo diržo paviršius turi būti švar us, sausas ir be pašalinės medžiagos, galinčios sukelti padangų slydimą.
6.5.1.6. Vėsinimas
Į transpor to priemonę pučiama kintamo greičio oro srovė. Linij inio greičio oro pūstuvo išleidimo angoje 
nuostatis turi būti lygus atitinkamam dinamometro greičiui, viršij ančiam 5 km/h mata vimo greitį. Linijin is 
greitis oro pūstuvo išleidimo angoje turi neviršyti ±5 km/h arba ±10 proc. atitinkamo matavim o greičio, 
nelygu, kuri vertė yra didesnė.
6.5.2. Plokščiojo diržo mata vimai
Mata vimo procedūrą galima atlikti pagal šio priedo 6.5.2.2 arba 6.5.2.3 punktą.
6.5.2.1. Kondicionavimas iki bandymo
Transpor to priemonė kondicionuojama ant dinamometro šio priedo 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 punktuose (imtinai) 
aprašyta tvarka.
Dinamometro apkro vos nuostatis Fd, atliekant kondicionav imą iki bandymo:
Fd¼adþðbd×vÞþðcd×v2Þ
jeigu taikomas 6.7.2.1 punktas:
ad = 0
bd = f1a;
cd¼f2a
arba jeigu taikomas 6.7.2.2 punktas:
ad = 0
bd = 0
cd¼ðCD×A fÞ×ρ0
2×1
3,62
Dinamometro inercij os ekvivalentas turi būti bandomoji masė.
Apkrov os nuostačiui nustatyti naudojamas aerodinaminis pasipr iešinimas nustatomas pagal šio priedo 6.7.2 
punktą ir gali būti iškar t naudojamas kaip įvesties duomenys. Antraip naudojami šiame punkte apibrėžti ad, 
bd ir cd.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/294 2021 11 26  
Gamint ojo pageidavimu, užuot taikius šio priedo 4.2.4.1.2 punktą, transpor to priemonė gali būti įšildoma 
važiuojant plokščiuoju diržu.
Šiuo atveju įšilimo greitis yra 110 proc. didžiausiojo taikytino WLTC greičio. Įšilimas laikomas užbaigtu, kai 
transpor to priemonė buvo vairuojama bent 1 200 sekundžių ir matuojamos jėgos pokytis per 200 sekundžių 
laikotar pį yra mažesnis nei 5 N.
6.5.2.2. Stabilizuot o greičio vertėmis pagrįsta mata vimo procedūra
6.5.2.2.1. Bandymas atliekamas pradedant didžiausiąja ir baigiant mažiausiąja atskaitinio greičio vertėmis.
6.5.2.2.2. Iš karto po matavim o ankstesniame greičio taške pradedamas lėtėjimas sklandžiai maždaug 1 m/s2 greičiu 
pereinant nuo esamo iki kito taikytino atskaitinio greičio tašk o.
6.5.2.2.3. Atskaitinis greitis stabilizuojamas bent 4 sekundes, bet ne ilgiau nei 10 sekundžių. Matavi mo prietaisai turi 
užtikr inti, kad po šio laiko išmatuotos jėgos signalas būtų stabilizuotas.
6.5.2.2.4. Jėga kiekviename atskaitinio greičio taške matuojama bent 6 sekundes, palaikant pasto vų transpor to 
priemonės greitį. Tam atskaitinio greičio taškui skirta jėga FjDyno turi būti jėgos aritmetinis vidurkis, nustatytas 
mata vimo metu.
6.5.2.2.5. Kiekvienos atskaitinio greičio vertės atveju pakar tojami šio priedo 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 punktuose (imtinai) 
nustatyti veiksmai.
6.5.2.3. Mata vimo lėtėjant greičiui procedūra
6.5.2.3.1. Kondicionavimas iki bandymo ir dinamometro nustatymas atliekami pagal šio priedo 6.5.2.1 punktą. Prieš 
kiekvieną saviri edos bandymą transpor to priemonė važiuoja didžiausiuoju atskaitiniu greičiu arba, taikant 
alternatyvią įšilimo procedūrą, bent 1 min. 110 proc. didžiausiojo atskaitinio greičio. Vėliau transpor to 
priemonės greitis didinamas, kad bent 10 km/h viršytų didžiausiąjį atskaitinį greitį, ir iškar t pradedamas 
saviriedos bandymas.
6.5.2.3.2. Mata vimas atliekamas remiantis šio priedo 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 punktais (imtinai), išskyr us 4.3.1.4.2 punktą, 
kuriame Δtjair Δtjbpakeičiam a Δtj. Matavim as nutraukiamas po dviejų lėtėjimo veiksmų, jei abiejų saviriedos 
važia vimų jėga kiekviename atskaitinio greičio taške yra ±10 N ribose, priešingu atveju atliekami bent trys 
saviriedos važiavim ai taikant šio priedo 4.3.1.4.2 punkt e nustatytus kriterijus.
6.5.2.3.3. Jėga fjDyno važiuojant bet kokiu atskaitiniu greičiu vj apskaičiuojama pašalinus nustatytą dinamometro jėgą:
fjDyno ¼fjDecel  – f dj
čia:
fjDecel – jėga, nustatyta pagal lygtį, taikomą apskaičiuojant pagal šio priedo 4.3.1.4.4 punktą Fj atskaitinio 
greičio tašk e j, N;
fdj – jėga , nustatyta pagal lygtį, taikomą apskaičiuojant pagal šio priedo 6.5.2.1 punktą Fd atskaitinio 
greičio tašk e j, N.
Gamint ojo prašymu cd taip pat gali būti prilygintas nuliui ir saviri edos metu, ir apskaičiuojant fjDyno .
6.5.2.4. Mata vimo sąlygos
Transpor to priemonės būklė turi būti tokia, kaip aprašyta šio priedo 4.3.1.3.2 punkt e.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/295  
6.5.3. Mata vimo taikant plokščiojo diržo metodą rezultatai
Atliekant tolesnius skaičia vimus pagal šio priedo 6.7 punktą apskaičiuota plokščiajuosčio dinamometro fjDyno 
vertė vadinama fj.
6.6. Taikant vėjo tunelio metod ą naudojamas važiuoklės dinamometras
6.6.1. Kriterijai
Be B5 priedo 1 ir 2 dalyse pateiktų aprašymų, taikomi 6.6.1.1–6.6.1.6 punktuose aprašyti kriterijai.
6.6.1.1. Važiuoklės dinamometro aprašas
Priekinė ir galinė ašys turi turėti vieną ne mažiau nei 1,2 metro skersmens būgną.
6.6.1.2. Transpor to priemonės įtvir tinimo sistema
Dinamometras privalo turėti transpor to priemonę išlyginantį centravimo taisą. Per kelio apkro vos nustatymo 
saviriedos važiavimus įtvir tinimo sistema turi užtikr inti, kad sucentr uota varomojo rato padėtis atitiktų toliau 
nurodomas rekomenduojamas ribas.
6.6.1.2.1. Transpor to priemonės padėtis
Bandomoji transpor to priemonė ant važiuoklės dinamometro įtaisoma taip, kaip nustatyta šio priedo 7.3.3 
punkt e.
6.6.1.2.2. Vertikalioji jėga
Įtvir tinimo sistema atitinka šio priedo 6.5.1.2.3 punkto reikalavimus.
6.6.1.3. Išmatuotų jėgų tikslumas
Išmatuotų jėgų tikslumas turi būti toks, kaip aprašyta šio priedo 6.5.1.3 punkt e, išskyr us jėgą, kuri x kryptimi 
matuojama B5 priedo 2.4.1 punkt e aprašytu tikslumu.
6.6.1.4. Dinamometro greičio kontrolė
Būgnų greitis kontroliuojamas ±0,2 km/h tikslumu.
6.6.1.5. Būgno pavirš ius
Būgno pavirš ius turi būti švar us, sausas ir be svetimkūnių, galinčių sukelti padangų slydimą.
6.6.1.6. Vėsinimas
Aušinimo ventiliator ius yra toks, kaip aprašyta šio priedo 6.5.1.6 punkte.
6.6.2. Dinamometro mata vimai
Mata vimai atliekami šio priedo 6.5.2 punkte aprašyta tvarka.
6.6.3. Naudojant važiuoklės dinamometrą išmatuotų jėgų korega vimas pagal jėgas, veikiančias ant lygaus paviršiaus
Ant važiuoklės dinamometro išmatuotos jėgos koreguojamos pagal pamatinį kelio ekvivalentą (lygus 
paviršius), o rezultatas įvardijamas kaip fj.
fj¼fjDyno ×c1×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×c2þ1vuutþfjDyno ×1 – c1ð ÞLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/296 2021 11 26  
čia:
c1 – fjDyno padangų riedėjimo varžos frakcija;
c2 – važiuoklės dinamometro specifi nis spindulio pataisos koeficientas;
fjDyno – paga l šio priedo 6.5.2.3.3 punktą važiuojant bet kokiu atskaitiniu greičiu j apskaičiuota jėga, N;
RWheel – pusė nominalaus projektinio padangų skersmens, m;
RDyno – važiuoklės dinamometro būgno spindulys, m.
Gamint ojas ir atsakinga institucija susitar ia dėl naudotinų koefic ientų c1 ir c2, remdamiesi gamintojo 
pate iktais koreliacijo s bandymo duomenimis apie padangų savybes, numato mas išbandyti naudojantis 
važiuoklės dinamometr u.
Užuot tai darius, galima naudoti šią konser vatyvią lygtį:
fj¼fjDyno ×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×0,2þ1vuut
C2 lygus 0,2, tačiau jei taikomas kelio apkro vos delta koeficient o metodas (žr. šio priedo 6.8 punktą) ir jei 
pagal šio priedo 6.8.1 punktą apskaičiuotas kelio pakro vos skirtumas yra neigiamas, C2 lygus 2,0.
6.7. Apskaičiav imai
6.7.1. Plokščia juosčio stendo ir važiuoklės dinamometro rezultatų korega vimas
Šio priedo 6.5 ir 6.6 punktuose nustatyt os išmatuotos jėgos pakoreguojamos pagal pamatines sąlyg as, taikant 
šią lygtį:
FDj¼�
fjð1 – K 1Þ�
×�
1þK0ðT – 293Þ�
čia:
FDj – pakoreguota varža, išmatuota ant plokščiajuosčio stendo arba važiuoklės dinamometro važiuojant 
atskaitiniu greičiu j, N;
fj – važiuojant atskaitiniu greičiu j išmatuota jėga, N;
K0 – riedėjimo varžos korega vimo koeficie ntas, kaip nustatyta šio priedo 4.5.2 punkt e, K–1;
K1 – bandomosios masės pataisa, kaip nustatyta šio priedo 4.5.4 punkte, N;
T – vidutinė aritmetinė bandymo kameros temperatūra mata vimo metu, K.
6.7.2. Aerodinaminės jėgos apskaičiavimas
Pagal 6.7.2.1 punktą apskaičiavi mas atliekamas atsižvelgiant į abiejų vėjo greičių rezultatus. Tačiau, jeigu pasipr iešinimo 
koeficient o ir priekinės dalies ðCD×A fÞ, išmatuotų esant vėjo greičiams vlow ir vhigh, sandaugos skirtumas yra mažesnis nei 
0,015 m2, gamintojo prašymu gali būti apskaičiuojama pagal 6.7.2.2 punktą.
6.7.2.1. Kiekvieno vėjo greičio F0wind , Flow ir Fhigh aerodinaminė jėga apskaičiuojama pagal toliau pateiki amą lygtį.
FAw¼ðCD×A fÞw×ρ0
2×v2
w
3,62
čia:
ðCD×A fÞj – pasipr iešinimo koeficiento ir priekinės dalies, išmatuotų vėjo tunelyje tam tikrame 
atskaitinio greičio taške j, jei taikytina, sandauga, m2;
ρ0 – sauso oro tankis, nustatytas šios taisyklės 3.2.10 punkt e, kg/m3;
Fw – aerodinaminė jėga, apskaičiuota esant vėjo greičiui w, N;
vw – taikytinas vėjo greitis, km/h.
w – nuoroda į taikytiną vėjo greitį „0wind“, „low“ ir „high“;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/297  
F0wind – aerodinaminė jėga esant 0 km/h, N;
Flow – aerodinaminė jėga esant vlow, N;
Fhigh – aerodinaminė jėga esant vhigh, N.
Aerodinaminės jėgos koeficie ntai f1a ir f2a apskaičiuojami atliekant tiesinės regresi jos analizę naudojant F0wind , 
Flow ir Fhigh pagal toliau pateiki amą lygtį:
F¼f1a×vþf2a×v2
Galutinis aerodinaminės jėgos FAj rezultatas apskaičiuojamas pagal toliau pate ikiamą lygtį kiekviename 
atskaitinio greičio taške vj. Jei transpor to priemonė turi nuo greičio priklausomų judamųjų aerodinaminių 
kėbulo dalių, susijusiuose atskaitinio greičio taškuose taikoma atitinkama aerodinaminė jėga.
FAj¼f1a×vjþf2a×v2
j
6.7.2.2. Aerodinaminė jėga apskaičiuojama taikant toliau pateikiamą lygtį, kurioje naudojamas galutinis to vėjo greičio 
rezultatas ðCD×A fÞ, kuri taip pat naudojama interpoli acijos būdu nustatant pasirenkamąją įrangą. Jei 
transpor to priemonė turi nuo greičio priklausomų judamųjų aerodinaminių kėbulo dalių, susijusiuose 
atskaitinio greičio taškuose taikomos atitinkamos (CD × Af) vertės.
FAj¼ðCD×A fÞj×ρ0
2×v2
j
3:62
čia:
FAj – važiuojant atskaitiniu greičiu j išmatuota aerodinaminė jėga, N;
ðCD×A fÞj– pasipr iešinimo koeficie nto ir priekinės dalies sandauga matuojant vėjo tunelyje tam tikrame 
atskaitinio greičio taške j, jei taikytina, m2;
ρ0 – sauso oro tankis, nustatytas šios taisyklės 3.2.10 punkt e, kg/m3;
vj – atskaitinis greitis j, km/h.
6.7.3. Kelio apkrov os verčių apskaičia vimas
Bendra kelio apkro va, kaip pagal šio priedo 6.7.1 ir 6.7.2 punktus gautų rezultatų suma, apskaičiuojama pagal 
šią lygtį:
F�
j¼FDjþFAj
visuose taikomuose atskaitinio greičio taškuose j, N.
Visų apskaičiuotų F�
jatveju kelio apkrov os lygtyje naudojami koeficientai f0, f1 ir f2 apskaičiuojami taikant 
mažiausiųjų kvadratų regresijos analizę ir pagal šio priedo 8.1.1 punktą naudojami kaip tiksliniai koeficie ntai.
Jei taikant vėjo tunelio metod ą išbandyta (-os) transpor to priemonė (-s) yra tipinė (-s) kelio apkrov os matr icos 
šeimos transpor to priemonė (-s), nustatomas nulinis koeficientas f1, o koeficie ntai f0 ir f2 perskaičiuojami 
taikant mažiausiųjų kvadratų regresijos analizę.
6.8. Kelio apkrov os delta koeficie nto metodas
Jei, taikant interpoliacijos metod ą, įtraukiami pasirenkamieji elementai, kurie nėra įtraukti į kelio apkro vos 
interpoliaci ją (t. y. aerodinaminės savybės, riedėjimo varža ir masė), transpor to priemonės trinties delta 
koeficie ntas gali būti matuojamas taikant kelio apkrov os delta metodą (pvz., stabdžių sistem ų trinties 
skirtumą). Atliekami šie veiksma i:
a)išmatuojama etaloninės transpor to priemonės R trintis;
b)išmatuojama transpor to priemonės trintis pasirenkant atvejį (transpor to priemonė N), kai atsiranda trinties 
skirtumas;
c)skirtumas apskaičiuojamas, kaip nurodyta šio priedo 6.8.1 punkt e.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/298 2021 11 26  
Šie matavim ai atliekami ant plokščia juosčio dinamometro, kaip nurodyta šio priedo 6.5 punkt e, arba ant 
važiuoklės dinamometro, kaip nurodyta šio priedo 6.6 punkt e, o rezultatų (išskyr us aerodinaminę jėgą) 
pataisa apskaičiuojama pagal šio priedo 6.7.1 punktą.
Šį metodą leidžiama taikyti tik įvykdžius šį kriterijų:
j1
n∑n
j¼1ðFDj,R – F Dj,NÞj≤25N
čia:
FDj,R – pakoreguota transpor to priemonės R varža, išmatuota ant plokščia juosčio arba važiuoklės 
dinamometro važiuojant atskaitiniu greičiu j, ir apskaičiuota pagal šio priedo 6.7.1 punktą, N;
FDj,N – pakoreguota transpor to priemonės N varža, išmatuota ant plokščiajuosčio arba važiuoklės 
dinamometro važiuojant atskaitiniu greičiu j, ir apskaičiuota pagal šio priedo 6.7.1 punktą, N;
n – bendras greičio taškų skaičius.
Šis altern atyvus kelio apkrov os nustatymo metoda s gali būti taikomas tik tuo atveju, jei transpor to priemonių 
R ir N aerodinaminė varža yra vienoda ir jei išmatuotasis delta koeficie ntas tiksliai atitinka visą įtaką 
transpor to priemonės energijos sąnaudoms. Šis metodas netaik omas, jei dėl to kaip nors sumažėja bendras 
transpor to priemonės N absoliučiosios kelio apkro vos tikslumas.
6.8.1. Plokščia juosčio ir važiuoklės dinamometro delta koefic iento nustatymas
Kelio apkrov os delta koeficie ntas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
FDj,Delta ¼FDj,N – F Dj,R
čia:
FDj,Delta – kelio apkro vos delta koeficientas važiuojant atskaitiniu greičiu vj, N;
FDj,N – pakoreguota transpor to priemonės N varža, išmatuota ant plokščia juosčio arba važiuoklės 
dinamometro važiuojant atskaitiniu greičiu j, ir apskaičiuota pagal šio priedo 6.7.1 punktą, N;
FDj,R – pakoreguota etaloninės transpor to priemonės R varža, išmatuota ant plokščiajuosčio arba važiuoklės 
dinamometro važiuojant atskaitiniu greičiu j, ir apskaičiuota pagal šio priedo 6.7.1 punktą, N.
Visų apskaičiuotųjų FDj,Delta atveju kelio apkrov os lygties koeficie ntai f0,Delta , f1,Delta ir f2,Delta apskaičiuojami 
taikant mažiausiųjų kvadratų regresijos analizę.
6.8.2. Bendrosios kelio apkrov os nustatymas
Jei interpoli acijos metod as (žr. B7 priedo 3.2.3.2 punktą) netaik omas, transpor to priemonės N kelio apkro vos 
delta koeficie ntai apskaičiuojami pagal šias lygtis:
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
čia:
N – transpor to priemonės N kelio apkrov os koefic ientai;
R – etaloninės transpor to priemonės R kelio apkrov os koeficientai;
Delta koeficientas – šio priedo 6.8.1 punkte nustatyti kelio apkrov os delta koeficientai.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/299  
7. KELIO APKR OVOS PERKĖLIMAS ANT VAŽIUOKLĖS DINAMOMETR O
7.1. Pasiruošimas važiuoklės dinamometro bandymui
7.1.0. Dinamometro režimo parinkimas
Bandymas atliekamas pagal B6 priedo 2.4.2.4 punktą.
7.1.1. Laboratorinės sąlygos
7.1.1.1. Būgnas (-ai)
Važiuoklės dinamometro būgno (-ų) paviršius turi būti švar us, sausas ir be svetimkūnių, galinčių sukelti 
padangų slydimą. Dinamometras sukabinamas arba atkabinamas ir naudojamas toki u pačiu būdu kaip per 
pask esnį1 tipo bandymą. Važiuoklės dinamometro greitis matuojamas būgnu, sujungtu su galios sugerties 
įtaisu.
7.1.1.1.1. Padangų slydimas
Ant transpor to priemonės arba į ją galima dėti papildomą svorį siekiant išvengti padangų slydimo. Gamint ojas 
nustato apkro vą ant važiuoklės dinamometro naudodamas papildomą svorį. Papildomas svoris įtraukiamas į 
abu apkro vos nustatymus ir išmetalų bei dega lų sąnaudų bandymus. Jei naudojamas bet koks kitas 
papildomas svoris, tai užregistr uojama.
7.1.1.2. Kambar io temperatūra
Jei dėl paske snių bandymų nenustatyta kitų reikalavimų, laborat orijos atmosfer os temperatūros nuostatis turi 
būti 23 °C ir bandymo metu netur i nukr ypti daugiau nei ±5 °C.
7.2. Važiuoklės dinamometro parengimas
7.2.1. Inercinės masės nustatymas
Važiuoklės dinamometro iner tinės masės ekvivalentas nustatoma s pagal šio priedo 2.5.3 punktą. Jei 
važiuoklės dinamometr u inercij os negali ma tiksliai nustatyti, taikomas kitas aukšt esnis inercijos parametras 
padidinamas ne daugiau kaip 10 kg.
7.2.2. Važiuoklės dinamometro įšilimas
Važiuoklės dinamometras įšildomas pagal dinamometro gamintojo rekomendacijas arba, jei taikoma, taip, kad 
galėtų būti stabilizuoti dinamometro trinties nuostoliai.
7.3. Transpor to priemonės parengimas
7.3.1. Oro slėgio padangose regulia vimas
Atliekant 1 tipo bandymą stabilizavi mo temperatūros sąlygomis nustatoma s ne didesnis padangų slėgis nei 
50 proc. virš apatinės oro slėgio pasir inktoj e padangoje inter valo ribos, kaip nustatyta transpor to priemonės 
gamintojo (žr. šio priedo 4.2.2.3 punktą), ir užregistr uojamas.
7.3.2. Jei dėl neatkur iamų jėgų dinamometro nustatymai negali atitikti šio priedo 8.1.3 punkte apibrėžtų kriterijų, 
transpor to priemonėje turi būti saviri edos režimas. Saviriedos režimą turi patvir tinti atsakinga institucija, o jo 
naudojimo nuostato s įtraukiamos į visas atitinkamas bandymų ataskaitas.
Jei transpor to priemonėje įdiegtas saviriedos režimas, jis turi būti įjungtas ir nustatant kelio apkrovą, ir 
atliekant bandymus ant važiuoklės dinamometro.
7.3.3. Transpor to priemonės įtaisymas ant dinamometro
Bandoma transpor to priemonė ant važiuoklės dinamometro įtaisoma tiesiai į priekį nukreipt oje padėtyje ir 
saugiai įtvir tinama.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/300 2021 11 26  
7.3.3.1. Jeigu naudojamas vieno būgno važiuoklės dinamometras, transpor to priemonė įtaisoma ir taip laikoma per 
visą procedūrą paga l 7.3.3.1.1–7.3.3.1.3 punktų reikalavim us.
7.3.3.1.1. Sukimosi regulia vimas (sukimasis aplink z ašį)
Transpor to priemonė įtaisoma pagal x ašį, kad sukimasis aplink z ašį būtų kuo mažesnis.
7.3.3.1.2. Šoninė padėtis (y ašis)
Transpor to priemonė turi būti išlyginta pagal y kryptį ir turi būti kuo labiau sumažinamas šoninis judėjimas.
7.3.3.1.3. Priekinė ir galinė padėtys (x ašis)
Visų besisukančių ratų padangos sąlyčio su būgnu srities centras yra ±25 mm arba ±2 proc. būgno skersmens 
nuo būgno viršaus, nelygu, kuri vertė yra mažesnė.
7.3.3.1.4. Išbandyta transpor to priemonė įtvir tinama sistemoje, kaip numatyta B5 priedo 2.3.2 punkt e.
Jei naudojamas sukimo momento mata vimo metodas, slėgis padangose sureguliuojamas taip, kad dinaminis 
spindulys neviršytų 0,5 proc. dinaminio spindulio rj, apskaičiuoto 80 km/h atskaitinio greičio taške pagal šio 
priedo 4.4.3.1 punkt o lygtis. Važiuoklės dinamometro dinaminis spindulys apskaičiuojamas šio priedo 
4.4.3.1 punkte aprašyta tvarka.
Jei taip sureguliuotas slėgis nepaten ka į šio priedo 7.3.1 punkt e nustatyto inter valo ribas, sukimo momento 
mata vimo metodas netaik omas.
7.3.4. Transpor to priemonės įšilimas
7.3.4.1. Transpor to priemonė įšildoma taikant nustatytąjį WLTC. Jei šio priedo 4.2.4.1.2 punkt e nustatyta tvarka 
transpor to priemonė buvo įšildoma važiuojant 90 proc. kitos aukštesnės fazės didžiausiojo greičio, ši 
aukšt esnė fazė pridedama prie taikytino WLTC.
A4/7 lentelė
Transpor to priemonės įšilimas 
Transpor to 
priemonės klasėTaikytinas WLTC Pasirin kti kitą aukštesn ę fazę Įšilimo ciklas
1 klasė Mažas 1 + vidutinis 1 netaikytina Mažas 1 + vidutinis 1
2 klasėMažas 2 + vidutini 2 + didelis 2 
+ labai didelis 2netaikytina Mažas 2 + vidutinis 2 + didelis 2 
+ labai didelis 2
Mažas 2 + vidutinis 2 + 
didelis 2Taip (labai didelis 2)
Ne Mažas 2 + vidutinis 2+ didelis 2
3 klasėMažas 3 + vidutinis 3 + 
didelis 3 + labai didelis 3Mažas 3 + vidutinis 3 + 
didelis 3 + labai didelis 3Mažas 3 + vidutinis 3 + didelis 3 
+ labai didelis 3
Mažas 3 + vidutinis 3 + 
didelis 3Taip (labai didelis 3)
Ne Mažas 3 + vidutinis 3 + didelis 3
7.3.4.2. Jei transpor to priemonė jau įšilusi, šio priedo 7.3.4.1 punkt e taikomo WLTC fazės metu važiuojama 
didžiausiuoju greičiu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/301  
7.3.4.3. Alternatyvi įšilimo procedūra
7.3.4.3.1. Transpor to priemonės gamintojo prašymu ir sutikus atsakingai instituci jai, galima naudoti altern atyvią įšilimo 
procedūrą. Patvir tintą alternatyvią įšilimo procedūrą galima taikyti tos pačios kelio apkrov os šeimos 
transpor to priemonėms, ir ji turi atitikti šio priedo 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 punktuose (imtinai) pateiktus 
reikala vimus.
7.3.4.3.2. Parenkama bent viena tipinė kelio apkrov os šeimai priklausanti transpor to priemonė.
7.3.4.3.3. Alternatyvios įšilimo procedūros ciklo energijos poreikis, apskaičiuotas pagal B7 priedo 5 dalį, taikant 
pakoreguotus kelio apkro vos koeficientus f0a, f1a ir f2a, turi būti toks pats arba didesnis nei kiekvienos 
taikomos fazės ciklo energijos poreikis, apskaičiuotas taikant tikslinės kelio apkrov os koeficie ntus f0, f1 ir f2.
Pakoreguoti kelio apkrov os koeficientai f0a, f1a ir f2a apskaičiuojami pagal šias lygtis:
f0a¼f0þAdalt – A dWLTC
f1a¼f1þBdalt – B dWLTC
f2a¼f2þCdalt – C dWLTC
čia:
Ad_alt, Bd_alt ir Cd_alt – važiuoklės dinamometro nustatymo koeficientai po alternaty vios įšilimo 
procedūros;
Ad_WL TC, Bd_WL TC ir 
Cd_WL TC– važiuoklės dinamometro nustatymo koeficie ntai po šio priedo 7.3.4.1 punkt e 
aprašytos WLTC įšilimo procedūros ir galiojantis važiuoklės dinamometro apkro vos 
nustatymas pagal šio priedo 8 dalį.
7.3.4.3.4. Pakoreguoti kelio apkrov os koeficie ntai f0a, f1a ir f2a naudojami tik taikant šio priedo 7.3.4.3.3 punktą. Kitais 
atvejais tikslinės kelio apkro vos koeficie ntai f0, f1 ir f2 naudojami kaip tikslinės kelio apkrov os koeficie ntai.
7.3.4.3.5. Išsamesnė informaci ja apie procedūrą ir jos lygiaver tiškumą pateiki ama atsaking ai institucijai.
8. VAŽIUOKLĖS DINAMOMETR O APKR OVOS NUST ATYMAS
8.1. Važiuoklės dinamometro apkro vos nustatymas taikant saviriedos metodą
Šį metodą galima taikyti nustačius kelio apkrov os koeficientus f0, f1 ir f2.
Kelio apkrov os matr icos šeimos atveju šis metod as taikomas, jei tipinės transpor to priemonės apkrov os 
koeficie ntas yra nustatytas taikant šio priedo 4.3 punkt e apibūdintą saviriedos metod ą. Tikslinės kelio 
apkro vos vertės yra vertės, apskaičiuot os taikant šio priedo 5.1 punkte aprašytą metod ą.
8.1.1. Pradinis apkro vos nuostatis
Važiuoklės dinamometro su koeficientų valdymo funkcija galios sugerties įtaisas reguliuojamas pagal šioje 
lygtyje naudojamus sutar tinius pradinius koeficientus Ad, Bd ir Cd:
Fd¼AdþBdvþCdv2
čia:
Fd – važiuoklės dinamometro nustatymo apkro va, N;
v – važiuoklės dinamometro būgno greitis, km/h.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/302 2021 11 26  
Šiuos koeficientus rekomenduojama naudoti pirminiam apkrov os nuostačiui:
a)Ad¼0:5×A t,Bd¼0:2×B t,Cd¼Ct
jei tai vienaašiai važiuoklės dinamometrai arba
Ad¼0:1×A t,Bd¼0:2×B t,Cd¼Ct
jei tai dviašiai važiuoklės dinamometrai; čia At, Bt ir Ct yra tikslinės kelio apkrov os koeficientai;
b)emp irinės vertės, naudojamos panašaus tipo transpor to priemonės nuostačiams.
Atitinkamos važiuoklės dinamometro su poligoninio valdymo funkci ja apkrov os vertės esant bet kokiam 
atskaitiniam greičiui nustatomos važiuoklės dinamometro galios suge rties įtaisu.
8.1.2. Savirieda
Saviriedos bandymas ant važiuoklės dinamometro atliekamas taikant šio priedo 8.1.3.4.1 arba 8.1.3.4.2 
punkt e pateiktą procedūrą ir pradedamas ne vėliau nei po 120 sekundžių po įšilimo procedūros užbaigimo. 
Iškar t po to turi būti pradėti nuoseklūs saviri edos važiavi mai. Gamint ojo prašymu ir sutikus atsaking ai 
instituci jai, galima pratęsti laiką tarp įšilimo procedūros ir saviriedos važiavimų, taikant iteracinį metodą, 
siekiant užtikr inti tinkamą transpor to priemonės paruošimą saviri edai. Gamint ojas atsakingai institucijai 
pate ikia įrodymus, pagr indžiančius prašymą pratęsti laiką, ir įrodymus, kad važiuoklės dinamometro 
apkro vos nustatymo parametrai (pvz., aušalo ir (arba) tepalo temperatūra, dinamometro galia) nepasik eitė.
8.1.3. Tikr inimas
8.1.3.1. Tikslinė kelio apkro vos vertė apskaičiuojama naudojant tikslinės kelio apkro vos koeficie ntus At, Bt ir Ct,, 
taikomus kiekvienai atskaitinio greičio vertei vj:
Ftj¼AtþBtvjþCtv2
j
čia:
At, Bt ir Ct – tikslinės kelio apkrov os parametrai;
Ftj – tikslinė kelio apkrova važiuojant atskaitiniu greičiu vj, N;
vj – j atskaitinis greitis, km/h.
8.1.3.2. Išmatuota kelio apkrova apskaičiuojama pagal šią lygtį:
Fmj¼1
3,6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
čia:
Δv – 5 km/h;
Fmj – kiekvienos atskaitinio greičio vertės vj atveju išmatuota kelio apkrova, N;
TM – transpor to priemonės bandymo masė, kg;
mr – efektyviosios besisukančių sudedamųjų dalių masės ekvivalentas pagal šio priedo 2.5.1 punktą, kg;
Δtj – saviriedos laikas, atitinkantis greitį vj, s.
8.1.3.3. Kelio apkrov os lygtyje naudojami koeficie ntai As, Bs ir Cs imituojamai kelio apkro vai ant važiuoklės 
dinamometro nustatyti apskaičiuojami taikant mažiausiųjų kvadratų regresijos analizę:
Fs¼AsþðBs×vÞþðCs×v2Þ
Imituojama kelio apkrova važiuojant bet kokiu atskaitiniu greičiu vj nustatoma pagal toliau pateiktą lygtį, 
naudojant apskaičiuotus As, Bs ir Cs:
Fsj¼AsþðBs×vjÞþðCs×v2
j)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/303  
8.1.3.4. Dinamometro apkrovą galima nustatyti taikant du skirtingus metodus. Jei transpor to priemonė greitinama 
naudojantis dinamometr u, taikomi šio priedo 8.1.3.4.1 punkte aprašyti metod ai. Jei transpor to priemonė 
greitinama savo galia, taikomi šio priedo 8.1.3.4.1 ar 8.1.3.4.2 punkte apibūdinti metod ai, o mažiausiasis 
greitėjimas, padaugintas iš greičio, yra 6 m2/s3. Transpor to priemonės, negalinčios pasiekti 6 m2/s3 greičio, 
važiuoja su iki galo nuspaustu akceleratori aus valdikliu.
8.1.3.4.1. Fiksuoto važia vimo metodas
8.1.3.4.1.1. Dinamometro programinė įranga atlieka iš viso keturi s saviriedos važia vimus. Po pirmojo saviriedos 
važia vimo dinamometro nustatymo koeficientai antrajam važia vimui apskaičiuojami pagal šio priedo 8.1.4 
punktą. Po pirmojo saviri edos važiavim o programinė įranga atlieka tris papildomus saviriedos važiavimus 
taikant fiksuotus dinamometro nustatymo koeficientus, nustatytus po pirmojo saviriedos važiavi mo, arba 
sureguliuotus dinamometro nustatymo koeficientus pagal šio priedo 8.1.4 punktą.
8.1.3.4.1.2. Galutiniai dinamometro nustatymo koeficientai A, B ir C apskaičiuojami paga l šias lygtis:
A¼At – ∑4
n¼2ðAsn – A dnÞ
3
B¼Bt – ∑4
n¼2ðBsn – B dnÞ
3
C¼Ct – ∑4
n¼2ðCsn – C dnÞ
3
čia:
At, Bt ir Ct – tikslinės kelio apkrov os parametrai;
Asn,Bsnir Csn– n važiavimui taikomi imituojamos kelio apkro vos koeficie ntai;
Adn,Bdnir Cdn– n važiavimui taikomi dinamometro nustatymo koeficientai;
n – saviriedos važiavimų indeks o numer is, įskaitant pirmąjį stabilizavimo važia vimą.
8.1.3.4.2. Iteracinis metodas
Po jėgų mažiausiųjų kvadratų regresi jos analizės nurodytuose greičio intervaluose, pasibaigus dviems 
nuosekliems saviriedos važia vimams, apskaičiuotos jėgos netur i skirtis nuo tikslinių verčių daugiau kaip 
±10 N, antraip po važiuoklės dinamometro apkro vos parametro suregulia vimo pagal šio priedo 8.1.4 punktą 
atliekami papildomi saviri edos važiavi mai, kol bus užtikr inta atitiktis leidžiamaj ai nuokr ypai.
8.1.4. Reguliav imas
Važiuoklės dinamometro nustatymo apkro va reguliuojama pagal šias lygtis:
F�
dj¼Fdj – F j¼Fdj – F sjþFtj
¼ðA dþBdvjþCdv2
jÞ – ðA sþBsvjþCsv2
jÞþðA tþBtvjþCtv2
jÞ
¼ðA dþAt – A sÞþðBdþBt – B sÞvjþðCdþCt – C sÞv2
j
Taigi:
A�
d¼AdþAt – A s
B�
d¼BdþBt – B s
C�
d¼CdþCt – C sLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/304 2021 11 26  
čia:
Fdj – pradinė važiuoklės dinamometro nustatymo apkrova, N;
F�
dj– sureguliuota važiuoklės dinamometro nustatymo apkro va, N;
Fj – reguliuojama kelio apkrova, lygi ðFsj – F tjÞ, N;
Fsj – imituojama kelio apkrova važiuojant atskaitiniu greičiu vj, N;
Ftj – tikslinė kelio apkrova važiuojant atskaitiniu greičiu vj, N;
A�
d,B�
dir C�
d– nauji važiuoklės dinamometro nustatymo koeficientai.
8.1.5. At, Bt ir Ct naudojami toliau nurodomais tikslais kaip galutinės f0, f1 ir f2 vertės:
a)mažinimui nustatyti, B1 priedo 8 dalis;
b)pavarų perjungimo momentams nustatyti, B2 priedas;
c)CO2 ir degalų sąnaudų interpoli acijai , B7 priedo 3.2.3 punktas;
d)elektr inių ir hibr idinių elektr inių transpor to priemonių rezultatams apskaičiuoti, B8 priedo 4 dalis.
8.2. Važiuoklės dinamometro apkro vos nustatymas taikant sukimo momento matavim o metodą
Šis metod as taikomas, kai judėjimo varža nustatoma taikant šio priedo 4.4 punkte apibūdintą sukimo 
momento matavimo metodą.
Kelio apkrov os matr icos šeimos atveju šis metodas taikomas, jei tipinės transpor to priemonės judėjimo varža 
yra nustatyta taikant sukimo momento matavim o metodą, numatytą šio priedo 4.4 punkt e. Tikslinės 
judėjimo varžos vertės yra vertės, apskaičiuot os taikant šio priedo 5.1 punkt e nustatytą metodą.
8.2.1. Pradinis apkro vos nuostatis
Važiuoklės dinamometro su koeficientų valdymo funkcija galios suge rties įtaisas sureguliuojamas paga l šioje 
lygtyje naudojamus sutar tinius pradinius koeficientus Ad, Bd ir Cd:
Fd¼AdþBdvþCdv2
čia:
Fd – važiuoklės dinamometro nustatymo apkro va, N;
v – važiuoklės dinamometro būgno greitis, km/h.
Šiuos koeficientus rekomenduojama naudoti pradiniam apkrov os nuostačiui:
a)Ad¼0,5×at
r0,Bd¼0,2×bt
r0,Cd¼ct
r0
Jei tai vienaašiai važiuoklės dinamometrai arba
Ad¼0,1×at
r0,Bd¼0:2×bt
r0,Cd¼ct
r0
jei tai dviašiai važiuoklės dinamometrai; čia
at, bt ir ct tikslinės judėjimo varžos koeficientai ir
r' – ant važiuoklės dinamometro sumontuoto s padangos dinaminis spindulys, susidaręs važiuojant 
80 km/h greičiu, m, arba
b)emp irinės vertės, naudojamos panašaus tipo transpor to priemonės nuostačiams.
Važiuoklės dinamometro su poligoninio valdymo funkci ja atitinkamos apkrov os vertės, taikomos važiuojant 
bet kokiu atskaitiniu greičiu, nustatomos važiuoklės dinamometro galios suge rties įtaisu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/305  
8.2.2. Rato sukimo momento matavimas
Sukimo momento matavimo bandymas naudojant važiuoklės dinamometrą atliekamas šio priedo 4.4.2 
punkt e nustatyta tvarka. Sukimo momento matuoklis (-iai) turi būti identiškas (-i) naudotiesiems 
ankstesniame kelio bandyme.
8.2.3. Tikr inimas
8.2.3.1. Tikslinės judėjimo varžos (sukimo momento) kreivė nustatoma taikant šio priedo 4.5.5.2.1 punkto lygtį, kurią 
galima užrašyti taip:
C�
t¼atþbt×vjþct×v2
j
8.2.3.2. Imituojamos judėjimo varžos (sukimo momento) ant važiuoklės dinamometro kreivė apskaičiuojama taikant 
šio priedo 4.4.3.2 punkte aprašytą metodą ir nustatytą matavimo glaudumą, naudojant judėjimo varžos 
(sukimo momento) kreivės nustatymo būdą, aprašytą šio priedo 4.4.4 punkt e, taikant korega vimą pagal šio 
priedo 4.5 punktą, išskyr us matavimus priešingomis kryptimis, po kurių gaunama imituojamos judėjimo 
varžos kreivė:
C�
s¼C0sþC1s×vjþC2s×v2
j
Imituojama judėjimo varža (sukimo momentas) turi atitikti ±10 N×r ’ leidžiamąją nuokr ypą nuo tikslinės 
judėjimo varžos kiekviename atskaitinio greičio taške, kur r’ yra ant važiuoklės dinamometro sumontuoto s 
padangos dinaminis spindulys metrais, pasiektas važiuojant 80 km/h greičiu.
Jei leidžiamoji nuokr ypa važiuojant bet kokiu atskaitiniu greičiu neatitinka šiame punkte aprašyt o metodo 
kriterijaus, taikoma šio priedo 8.2.3.3 punkt e nustatyta važiuoklės dinamometro apkrov os nustatymo 
regulia vimo procedūra.
8.2.3.3. Reguliav imas
Važiuoklės dinamometro apkro vos nustatymas sureguliuojamas pagal šią lygtį:
F�
dj¼Fdj – Fej
r0¼Fdj – Fsj
r0þFtj
r0
¼ðAdþBdvjþCdv2
jÞ – ðasþb svjþc sv2
jÞ
r0 þðatþb tvjþc tv2
jÞ
r0
¼ Adþðat – a sÞ
r0� �
þ Bdþðbt – b sÞ
r0� �
vjþ Cdþðct – c sÞ
r0� �
v2
j
todėl:
A�
d¼Adþat – a s
r0
B�
d¼Bdþbt – b s
r0
C�
d¼Cdþct – c s
r0
čia:
F�
dj– nauja važiuoklės dinamometro nustatymo apkrova, N;
Fej – reguliuojama kelio apkrova, lygi (Fsj-Ftj), Nm;
Fsj – imituojama kelio apkrova važiuojant atskaitiniu greičiu vj, Nm;
Ftj – tikslinė kelio apkrova važiuojant atskaitiniu greičiu vj, Nm;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/306 2021 11 26  
A�
d,B�
dir C�
d– nauji važiuoklės dinamometro nustatymo koeficientai;
r’ – ant važiuoklės dinamometro sumontuoto s padangos dinaminis spindulys, gautas važiuojant 
80 km/h greičiu, m.
Šio priedo 8.2.2 ir 8.2.3 punktai kartojami tol, kol gaunama šio priedo 8.2.3.2 punkt e nustatyta leidžiamoji 
nuokr ypa.
8.2.3.4. Jeigu įvykdomas šio priedo 8.2.3.2 punkte nustatytas reikalavimas, turi būti užregistr uota varomosios (-ųjų) 
ašies (-ių) masė, padangų specifi kaci jos ir važiuoklės dinamometro apkrov os nuostatis.
8.2.4. Judėjimo varžos koeficie ntų paver timas kelio apkrov os koeficientais f0, f1, f2
8.2.4.1. Jei transpor to priemonė pakar totinai neatlieka saviriedos ir neįmanoma panaudoti transpor to priemonės 
saviriedos režimo pagal šio priedo 4.2.1.8.5 punktą, kelio apkrov os lygtyje naudojami koeficientai f0, f1 ir f2 
apskaičiuojami paga l šio priedo 8.2.4.1.1 punkte nurodytas lygtis. Visais kitais atvejais atliekama šio priedo 
8.2.4.2–8.2.4.4 punktuose (imtinai) aprašyta procedūra.
8.2.4.1.1. f0¼c0
r×1,02
f1¼c1
r×1,02
f2¼c2
r×1,02
čia:
c0, c1, c2 – judėjimo varžos koeficie ntai, nustatyti šio priedo 4.4.4 punkt e, Nm, Nm/(km/h), Nm/(km/h) 
2;
r – transpor to priemonės, kurią naudojant buvo nustatyta judėjimo varža, padangų dinaminis 
spindulys, m;
1,02 – apytikr is koeficientas, kuriuo išlyginami transmisijos nuost oliai.
8.2.4.1.2. Nustatytos f0, f1, f2 vertės netur i būti naudojamos važiuoklės dinamometr ui nustatyti ir jokiems išmetamųjų 
teršalų ar ridos bandymams. Jos naudojamos tik šiais atvejais:
a)mažinimui nustatyti, B1 priedo 8 dalis;
b)pavarų perjungimo momentams nustatyti, B2 priedas;
c)CO2 ir degalų sąnaudų interpoli acijai , B7 priedo 3.2.3 punktas;
d)elektr inių ir hibr idinių elektr inių transpor to priemonių rezultatams apskaičiuoti, B8 priedo 4 dalis.
8.2.4.2. Nustačius važiuoklės dinamometrą pagal nurodytas leidžiamąsias nuokr ypas, ant važiuoklės dinamometro 
galima atlikti transpor to priemonės saviriedos procedūrą, kaip nurodyta šio priedo 4.3.1.3 punkt e. Turi būti 
užregistr uojamos saviri edos laiko vertės.
8.2.4.3. Kelio apkrova Fj važiuojant atskaitiniu greičiu vj (N) nustatoma pagal šią lygtį:
Fj¼1
3,6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
čia:
Fj – kelio apkrova važiuojant atskaitiniu greičiu vj, N;
TM – transpor to priemonės bandymo masė, kg;
mr – efektyviosios besisukančių sudedamųjų dalių masės ekvivalentas pagal šio priedo 2.5.1 punktą, kg;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/307  
Δv = 5 km/h
Δtj – saviriedos laikas, atitinkantis greitį vj, s.
8.2.4.4. Kelio apkro vos lygtyje naudojami koefic ientai f0, f1 ir f2 apskaičiuojami taikant mažiausiųjų kvadratų regresijos 
analizę atskaitinio greičio inter vale.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/308 2021 11 26  
B5 PRIED AS 
Bandymų įranga ir kalibrav imas 
1. BAN DYMŲ STENDO SPECIFIKA CIJOS IR NUST ATYMAI
1.1. Aušinimo ventiliator iaus specifikacijos
1.1.1. Į transpor to priemonę pučiama kintamo greičio oro srovė. Linijinio oro greičio pūstuv o išleidimo angoje 
nuostatis turi būti lygus atitinkamam būgno greičiui, kai būgno greitis viršij a 5 km/h. Linij inis oro greitis 
pūstuv o išleidimo angoje turi būti ±5 km/h arba ±10 proc. atitinkamo būgno greičio, nelygu, kuri vertė yra 
didesnė.
1.1.2. Pirmiau minėtas oro greitis nustatomas kaip vidutinė vertė, apskaičiuota keliuose toliau nurodytuose 
mata vimo taškuose.
a)Taškuose, kurie ventiliat orių su stačiakam pėmis išleidimo angomis atveju yra išsidėstę kiekvieno 
stačiakam pio, dalijančio visą ventiliator iaus išleidimo angą į 9 sritis (ventiliatori aus išleidimo angos 
horizontalius ir vertikalius kraštus dalijančio į 3 lygias dalis), centre. Centr inė zona nematuojama (žr. 
A5/1 pav.).
A5/1 pav.
Ventiliat orius su stačiak ampe išleidimo anga
b)Apskr itų ventiliat orių atveju išleidimo anga padali jama į 8 lygius sektor ius vertikaliomis, horizontaliomis 
ir 45° linijomi s. Matavi mo taškai turi būti ant kiekvieno sektor iaus radialinės vidur io linijos (22,5°) dviejų 
trečdalių atstumu nuo išleidimo angos spindulio (žr. A5/2 pav.).
A5/2 pav.
Ventiliat orius su apvalia išleidimo anga
Šie matavi mai atliekami, kai priešais ventiliator ių nėra transpor to priemonės ar kitos kliūties. Linijiniam 
oro greičiui matuoti naudojamas įtaisas turi būti 0–20 cm atstumu nuo oro išleidimo angos.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/309  
1.1.3. Ventiliatoria us išleidimo angos savybės:
a)bent 0,3 m2 plotas ir
b)bent 0,8 m plotis ir (arba) skersmuo.
1.1.4. Ventiliatoria us padėtis:
a)apatinio krašto aukštis virš žemės pavirš iaus – apytiksliai 20 cm;
b)atstumas nuo transpor to priemonės priekio – apytiksli ai 30 cm;
c)maždaug ant transpor to priemonės išilginės vidur io linijos.
1.1.5. Gamint ojui paprašius ir atsakingai instituci jai pritarus, galima keisti aušinamojo ventiliat oriaus aukštį, 
šoninę padėtį ir atstumą iki transpor to priemonės priekio.
Jei nurodyta ventiliator iaus konfigūraci ja specifinės konstr ukcijos transpor to priemonėse, pvz., transpor to 
priemonėse, kurių varikliai arba šoniniai oro ėmikliai yra montuojami gale, nėra įmanoma, arba jei taikant 
toki ą konfigūraciją neužtikr inamas tinkamas aušinimas, deramai atitinkantis veikimą eksploatavimo 
sąlygomis, gamintojui paprašius ir atsaking ai instituci jai pritarus, galima keisti aušinamojo ventiliat oriaus 
aukštį, galią, išilginę ir šoninę padėtį, taip pat naudoti papildomus ventiliator ius, kurių specifikacijos gali 
būti kitokios (įskaitant pasto vaus greičio ventiliat orius).
1.1.6. Šio priedo 1.1.5 punkt e aprašytais atvejais turi būti registr uojama aušinamojo (-ųjų) ventiliat oriaus (-ių) 
padėtis ir galia bei atsakingai institucijai pateikiama išsami pagr indžiamoji informaci ja. Per kiekvieną 
pask esnį bandymą turi būti naudojamos panašios padėtys ir specifi kaci jos, atsižvelgiant į pagr indžiamąją 
informaciją ir siekiant išvengti netipiškų aušinimo charakteri stikų.
2. VAŽIUOKLĖS DINAMOMETRAS
2.1. Bendr ieji reikalavima i
2.1.1. Dinamometras turi būti pajėgus imituoti kelio apkrovą su trimis kelio apkro vos koeficientais, kurie gali būti 
sureguliuojami ir naudojami apkro vos kreivei nubrėžti.
2.1.2. Važiuoklės dinamometras gali būti vieno arba dviejų būgnų. Jei naudojami važiuoklės dinamometrai su 
dviem būgnais, būgnai turi būti stabiliai sukabinti arba priekinis būgnas turi tiesiogiai arba netiesiogiai 
varyti visas iner tines mases ir galios sugerties įtaisą.
2.2. Specialieji reikalavimai
Šie specialieji reikalavim ai susiję su dinamometro gam intojo specifikacijomis.
2.2.1. Visose matavimo vietose būgno nusidėvėjimas turi būti mažesnis nei 0,25 mm.
2.2.2. Visose matavimo vietose būgno skersmuo turi atitikti nustatytą vardinę vertę ±1,0 mm tikslumu.
2.2.3. Dinamometras turi būti su laiko matavim o sistema, naudojama nustatant greitėjimo spar tą ir matuojant 
transpor to priemonės ir (arba) dinamometro saviri edos trukmę. Ši laiko matavim o sistema turi neviršyti 
±0,001 proc. tikslumo, praėjus bent 1 000 sekundžių nuo veikimo pradžios. Tai patikr inama prieš pirminį 
įrengimą.
2.2.4. Dinamometras turi būti su greičio matavimo sistema, kurios tikslumas būtų bent ±0,080 km/h. Tai 
patikr inama prieš pirminį įrengimą.
2.2.5. Dinamometro atsak o trukmė (90 proc. atsakas į trauk os jėgos pokytį) turi būti trumpesnė nei 100 ms, o 
momentinis greitėjimas turi būti bent 3 m/s2. Tai patikr inama prieš pirminį įrengimą ir po svarbių 
techninės priežiūros darbų.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/310 2021 11 26  
2.2.6. Dinamometro gamin tojas nurodo bazinę dinamometro inercij ą ir patvir tina, kad jo tikslumas bet kokios 
išmatuotos bazinės inercij os vertės atveju yra 0,5 proc. ar 7,5 kg, nelygu, kuri vertė yra didesnė, o bet 
kokios vidutinės aritmetinės vertės tikslumas pagal pasto vaus greitėjimo, lėtėjimo ir jėgos dinaminį 
nuokr ypį yra ±0,2 proc.
2.2.7. Būgno greitis matuojamas ne mažesniu nei 10 Hz dažniu.
2.3. Papildomi specialieji reikalavimai, keliami keturi ų ratų pavaros režimo sąlygomis veikiančiam važiuoklės 
dinamometr ui
2.3.1. Atliekant veikimo keturi ų ratų pavara bandymus naudojamas vieno būgno važiuoklės dinamometras. Turi 
būti sukur ta tokia keturi ų ratų pava ros kontrolės sistema, kad bandant transpor to priemonę ir jai taikant 
WLTC būtų įvykdyti toliau pateikiami reikala vimai.
2.3.1.1. Turi būti atliekama toki a kelio apkrov os imitaci ja, kad keturių ratų pavaros režimo sąlygomis veikiantis 
dinamometras atkur tų tokį patį jėgų proporcingumą, koks yra važiuojant glotiniu, sausu ir lygiu kelio 
paviršiumi.
2.3.1.2. Pradinio įrengimo metu ir po svarbių techninės priežiūros darbų turi būti įvykdomi šio priedo 2.3.1.2.1 
punkt o ir šio priedo 2.3.1.2.2 arba 2.3.1.2.3 punkt o reikalavi mai. Priekinio ir galinio būgnų sukimosi 
greičio skirtumas vertinamas 1 sekundės slenkančio vidurkio filtru apdorojant būgno greičio duomenis, 
surinktus ne mažesniu 20 Hz dažniu .
2.3.1.2.1. Priekinio ir galinio būgnų įveikto atstumo skirtumas turi būti mažesnis nei 0,2 proc. atstumo, nuvažiuot o 
taikant WLTC. Apskaičiuojant bendrą atstumo, nuvažiuot o taikant WLTC, skirtumą turi būti integruotas 
absoliutus skaičius.
2.3.1.2.2. Priekinio ir galinio būgnų įveikto atstumo skirtumas turi būti mažesnis nei 0,1 m bet kuriuo 200 ms laiko 
momentu.
2.3.1.2.3. Visų būgno greičio verčių skirtumas turi būti ± 0,16 km/h.
2.3.2. Transpor to priemonės įtvir tinimo sistema naudojant vieno būgno važiuoklės dinamometr us
2.3.2.1. Vertikalioji jėga
Be B4 priedo 7.3.3.1.3 punkt o reikalavimo, įtvir tinimo sistema projektuojama taip, kad transpor to 
priemonei būtų taikoma kuo mažesnė vertikalioji jėga ir kad nustatant važiuoklės dinamometrą ir atliekant 
visus bandymus ji būtų vienoda. Šis kriterijus yra įvykdytas, jeigu įtvir tinimo sistema suprojektuota taip, 
kad negali veikti jokia kita vertikalioji jėga, arba jeigu atsaking a institucija ir gamintojas susitarė, kokia 
tvarka galima įrodyti, kad šis reikalavi mas yra tenkinamas.
2.3.2.2. Įtvir tinimo standumas
Įtvir tinimo sistema turi būti pakankamai standi, kad kuo mažiau judėtų ir suktųsi. Siekiant išvengti 
reikšmingo poveikio bandymų rezultatams ir įvykdyti šio priedo 2.3.2.1 punkt o reikalavi mus, leidžiami tik 
riboti judesiai pagal z ašį ir sukimasis aplink y ašį.
2.4. Važiuoklės dinamometro kalibrav imas
2.4.1. Jėgos matavim o sistema.
Visų išmatuotų padidėjimų atveju galio s keitiklio tikslumas turi būti bent ±10 N. Tai patikr inama prieš 
pirminį įrengimą, po svarbių techninės priežiūros darbų ir per 370 dienų iki bandymų.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/311  
2.4.2. Dinamometro trukdinių nuost olių kalibrav imas
Dinamometro trukdiniai nuostoliai matuojami ir atnaujinami, jei kuri nors išmatuota vertė nuo esamos 
nuost olių kreivės skiriasi daugiau nei 9,0 N. Tai patikr inama prieš pirminį įrengimą, po svarbių techninės 
priežiūros darbų ir per 35 dienas iki bandymų.
2.4.3. Kelio apkrov os imita vimo patikr inimas be transpor to priemonės
Dinamometro veikimas patikr inamas atliekant saviri edos be apkro vos bandymą prieš pirminį įrengimą, po 
svarbių techninės priežiūros darbų ir per 7 dienas iki bandymų. Vidutinė aritmetinė saviri edos jėgos 
paklaida kiekviename atskaitinio greičio taške turi būti mažesnė nei 10 N arba 2 proc., nelygu, kuri vertė 
yra didesnė.
3. IŠMET AMŲJŲ DUJŲ SKIEDIMO SISTEMA
3.1. Siste mos specifikacija
3.1.1. Apžvalg a
3.1.1.1. Naudojama viso sraut o išmetamųjų dujų skiedimo sistema. Visi transpor to priemonės išmetamieji teršalai 
neper traukiamai ir kontroliuojamai skiedžiami aplink os oru, naudojant past oviojo tūrio ėminių ėmiklį. 
Galima naudoti kritinio srauto Ventūr io vamzdį (CFV) arba lygiagrečiai išdėstytus kelis kritinio srauto 
Ventūr io vamzdžius, tūrinį siurblį (PDP), ikigarsinį Ventūr io vamzdį (SSV) arba ultragarsinį sraut o matuoklį 
(UFM). Turi būti išmatuotas išmetamųjų dujų ir skiedimo oro mišinio bendras tūris ir analizės tikslais turi 
būti paimtas tūriui nuolat proporcinga s mėginys . Išmetamųjų dujų junginių kiekis nustatomas pagal jų 
koncentracij ą ėminyj e, patik slintą įvertinus atitinkamą jų kiekį skiedimo ore ir suminį srautą per bandymo 
laikotar pį.
3.1.1.2. Išmetamųjų dujų skiedimo sistem ą sudaro jungiamasis vamzdis, maišymo įtaisas ir skiedimo tunelis, 
skiedimo oro kondicionav imo įtaisas, siurbimo įtaisas ir srautmatis. Ėminių ėmimo zondai įmontuojami 
skiedimo tunelyje, kaip nurodyta šio priedo 4.1, 4.2 ir 4.3 punktuose.
3.1.1.3. Šio priedo 3.1.1.2 punkte nurodytas maišymo įtaisas yra A5/3 paveiksle parodytas indas, kuriame 
sumaišomos transpor to priemonės išmetamosios dujos ir skiedimo oras, kad ėminių ėmimo vietoje būtų 
gautas vienalytis mišin ys.
3.2. Bendr ieji reikalavima i
3.2.1. Transpor to priemonės išmetamosios dujos skiedžiamos pakankamu aplink os oro kiekiu, kad jokiomis 
įmanomomis bandymo sąlygomis ėminių ėmimo ir matavimo sistemoje nesik ondensuotų vanduo.
3.2.2. Oro ir išmetamųjų dujų mišinys mėginių ėmimo zondų buvimo vietoje turi būti vienalytis (žr. šio priedo 
3.3.3 punktą). Ėminių ėmimo zondai išskir ia tipinius praskiestų išmetamųjų dujų ėminius.
3.2.3. Siste ma leidžia išmatuoti atskiestų išmetamųjų dujų bendrąjį tūrį.
3.2.4. Mėginių ėmimo sistem a turi būti sandar i. Kintamojo skiedimo ėminių ėmimo sistema turi būti 
suprojektuota taip ir pagaminta iš toki ų medžiagų, kad nedar ytų poveikio jokio junginio koncentracij ai 
praskiesto se išmetamosiose dujose. Jei kuri nors sistemos sudedamoji dalis (šilumokaitis, cikloninis 
atskyr iklis, įtraukimo įtaisas ir pan.) keičia bet kurio išmetamųjų dujų junginio koncentracij ą ir sistem inės 
klaidos neįmanoma ištaisyti, šio junginio ėminys imamas prieš tą sudedamąją dalį.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/312 2021 11 26  
3.2.5. Visos su grynomis ir praskiesto mis išmetamosiomis dujomis besiliečiančios skiedimo sistemos dalys 
projektuojamos taip, kad nusėstų arba pakistų kuo mažiau kietųjų dalelių. Visos dalys gaminamos iš elektrai 
laidžių medžiagų, kurios nereaguoja su išmetamųjų dujų komponentais, ir įžeminamos, kad būtų išvengta 
elektrostatinių reiškinių.
3.2.6. Jeigu bandomos transpor to priemonės išmetimo vamzdis sudar ytas iš kelių atšakų, jungiamieji vamzdžiai 
sujungiami kuo arčiau transpor to priemonės taip, kad nebūtų neigiamo poveikio jų veikimui.
3.3. Specialieji reikalavimai
3.3.1. Transpor to priemonės išmetamųjų dujų sistemos jungtys
3.3.1.1. Jungiamojo vamzdžio pradžia yra prie išmetimo vamzdžio angos. Jungiamojo vamzdžio pabaiga yra ėminių 
ėmimo taške arba pirmame skiedimo taške .
Jei tai kelių išmetimo vamzdžių konfigūracija, kai visi išmetimo vamzdžiai yra sujungti tarpusav yje, 
jungiamasis vamzdis jungiamas prie paskutinės visų išmetimo vamzdžių sujungimo jungties. Šiuo atveju 
vamzdis tarp išmetimo vamzdžio pabaigos ir jungiamojo vamzdžio pradžios gali būti izoliuotas ar 
šildomas arba ne.
3.3.1.2. Jungiamasis vamzdis tarp transpor to priemonės ir skiedimo sistemos projektuojamas taip, kad būtų kuo 
labiau sumažinti šilumos nuost oliai.
3.3.1.3. Jungiamasis vamzdis turi atitikti šiuos reikalavi mus:
a)būti trumpe snis nei 3,6 m arba, jei yra šilumos izoliacija, trumpesnis nei 6,1 m. Jo vidinis skersmuo 
netur i viršyti 105 mm; izoliacinės medžiagos turi būti bent 25 mm stor io, o jų šilumos laidumas netur i 
viršyti 0,1 W/m–1K–1 esant 400 °C. Vamzdis pasir inktinai gali būti šildomas virš rasos tašk o. Galima 
daryti prielaidą, kad tai įvyks tada, kai vamzdis įšils iki 70 °C;
b)bandomosios transpor to priemonės išmetamųjų dujų išmetimo angose nesukeli a statinio slėgio, kuris 
bandymo metu nuo statinio slėgio, užfik suoto, kai prie transpor to priemonės išmetimo vamzdžių 
nebuv o niek o prijungta, skirtųsi daugiau kaip 0,75 kPa važiuojant 50 km/h greičiu arba daugiau kaip 
1,25 kPa. Slėgis matuojamas išmetimo angoje arba tokio pat skersmens prailginimo vamzdyje kuo 
arčiau išmetimo vamzdžio galo. Jeigu atsakingai institucijai skirtu rašytiniu gamintojo prašymu 
pagr indžiamas mažesnės leidžiamosios nuokr ypos būtinumas, galima naudoti ėminių ėmimo sistem as, 
galinčias išlaikyti 0,25 kPa neviršij antį statinį slėgį;
c)jokios jungiamojo vamzdžio sudedamosios dalies medžiaga negali daryti poveikio išmetamųjų dujų 
dujinių ar kietųjų dalelių sudėčiai. Kad elastomer inės jungtys negeneruo tų jokių kietųjų dalelių, 
naudojamos elastome rinės jungtys turi būti termiškai kuo stabilesnės ir išmetamosios dujos jas turi 
veikti kuo mažiau. Elast omer inių jungčių nerek omenduojama naudoti tada, kai sujungiamas transpor to 
priemonės išmetimo vamzdis ir jungiamasis vamzdis.
3.3.2. Skiedimo oro kondicionav imas
3.3.2.1. Skiedimo oras, naudojamas pirminiam išmetamųjų dujų skiedimui CVS tunelyje, turi praeiti per terpę , 
galinčią sumažinti kietųjų dalelių, kurios dėl savo dydžio lengviausiai prasiskverbia pro filtro medžiagą, 
kiekį ≤99,95 proc., arba per standar tu EN 1822:2009 patvir tintą mažiausiai H13 klasės filtrą. Tai yra 
didelio efektyvumo kietųjų dalelių oro (HEP A) filtrų specifi kaci ja. Prieš perleidžiant per HEP A filtrą, 
skiedimo orą pasir inktinai galima perleisti per medžio anglies skruberį. Rekomenduojama prieš HEP A filtrą 
ir už medžio anglies skruber io, jei jis naudojamas, įtaisyti papildomą stambių kietųjų dalelių filtrą.
3.3.2.2. Transpor to priemonės gamint ojo prašymu, laikantis gerosios inžiner inės praktik os gali būti imamas 
skiedimo oro ėminys siekiant nustatyti tunelyje esančių kietųjų dalelių poveikį foninei kietųjų dalelių 
koncentracij ai (jeigu reikia išmatuoti kietųjų dalelių skaičių), o šią vertę galima atimti iš išmatuotų 
praskiestų išmetamųjų dujų verčių. Žr. B6 priedo 2.1.3 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/313  
3.3.3. Skiedimo tunelis
3.3.3.1. Turi būti pasirūpinama, kad transpor to priemonės išmetamosios dujos ir skiedimo oras būtų sumaišyti. Gali 
būti naudojamas maišymo įtaisas.
3.3.3.2. Mišinio vienalytiškumas bet kurioje ėminių ėmimo zondo skerspj ūvio vietoje negali skirtis daugiau kaip 
±2 proc. nuo aritmetinio vidurkio verčių, gautų bent penkiuose taškuose, išdėstytuose vienodu intervalu 
pagal dujų srauto vamzdžio skersmenį.
3.3.3.3. Imant išmetamųjų teršalų ėminius dėl PM ir PN (jeigu PN privaloma matuoti), turi būti naudojamas skiedimo 
tunelis, kuris:
a)būtų sudar ytas iš tiesaus įžeminto vamzdžio, pagamint o iš elektrai laidžios medžiagos;
b)suke lia sūkur inį srautą (Reinoldso skaičius ≥4 000 ) ir yra pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir 
skiedimo oras visiškai susimaišytų;
c)būtų bent 200 mm skersmens;
d)galėtų būti izoliuotas ir (arba) šildomas.
3.3.4. Siurbimo įtaisas
3.3.4.1. Šis įtaisas gali veikti tam tikrais nustatytais greičiais, kad užtikr intų pakankamą srautą, reikalingą tam, kad 
nesik ondensuotų vanduo. Šis rezultatas bus gautas, jei srautas bus:
a)du kartus didesnis už didžiausiąjį išmetamųjų dujų srautą greitėjant važiavimo ciklui arba
b)pakankamas užtikr inti, kad praskiestų išmetamųjų dujų ėminių maiše CO2 koncentracij a būtų mažesnė 
nei 3 proc. tūrio, jei naudojamas benzinas ar dyzelinas, mažesnė nei 2,2 proc. tūrio, jei naudojamos 
SkND, ir mažesnė nei 1,5 proc. tūrio, jei naudojamos GD ir (arba) biometanas.
3.3.4.2. Šio priedo 3.3.4.1 punkt o reikalavimų galima nesilaikyti, jei CVS sistema suprojektuota taip, kad 
kondensa vimas būtų slopinamas šiais būdais arba jų deriniais:
a)mažinant vandens kiekį skiedimo ore (skiedimo oro sausinimas);
b)šildant CVS skiedimo orą ir visus kompon entus iki išmetamojo srauto srautmačio ir, pasir inktinai, 
ėminių rinkimo į maišą sistem os, įskaitant ėminių maišus, bei maišo koncentracijos matavim o sistemą.
Tokiais atvejais CVS sraut o spar tos nustatymas bandymo tikslais grindžiamas įrodant, kad nė viename CVS , 
ėminių ėmimo ar analitinės sistem os taške vanduo negali kondensuotis.
3.3.5. Tūrio matavimas pirminio skiedimo sistemoje
3.3.5.1. Turi būti naudojamas toks pasto vaus tūrio mėginių ėmimo sistemos bendro atskiestų išmetamųjų dujų tūrio 
mata vimo metodas kad visomis eksploataci jos sąlygomis matavimo tikslumas būtų 2 proc. Jei įtaisas negali 
kompen suoti išmetamųjų dujų ir skiedimo oro mišinio temperatūros pokyčių matavim o tašk e, naudojamas 
šilumokaitis, kad temperatūra nuo nustatytos darbinės temperatūros nesiskir tų daugiau kaip ±6 °C, jei tai 
PDP CVS , ±11 °C, jei tai CFV CVS, ±6 °C, jei tai UFM CVS, ir ±11 °C, jei tai SSV CVS .
3.3.5.2. Jei būtina, tūrio matuokliui apsaugoti gali būti naudojamas koks nors apsauginis įtaisas, pvz., cikloninis 
filtras, visos sistemos filtras ar kt.
3.3.5.3. Temperatūros jutiklis įtaisomas prieš pat tūrio matuoklį. Šio temperatūros jutiklio tikslumas turi būti ±1 °C, 
o atsak o trukmė turi būti 1 s ar mažesnė, kai duotosi os temperatūros pokytis yra 62 proc. (ver tė 
išmatuojama naudojant vandenį ar silik oninę alyvą).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/314 2021 11 26  
3.3.5.4. Slėgio ir atmosfe ros slėgio skirtumas matuojamas prieš tūrio matuoklį arba, jei būtina, už jo.
3.3.5.5. Bandymo metu slėgis matuojamas užtikr inant glaudumą ne mažesniu kaip ±0,4 kPa tikslumu. Žr. A5/5 
lentelę.
3.3.6. Rekomenduojamas sistemos aprašas
A5/3 pav. pateiki ama sche ma, kurioje pava izduotos šio priedo reikalavimus atitinkančios išmetamųjų dujų 
skiedimo sistemos.
Rekomenduojamos šios sudedamosios dalys:
a)skiedimo oro filtras, kurį galima iš anksto pašildyti, jei reikia. Į šį filtrą eilės tvarka sudedami šie filtrai: 
nepr ivalomas aktyvint osios anglies filtras (įleidimo pusėje) ir HEP A filtras (išleidimo pusėje). 
Rekomenduojama prieš HEP A filtrą ir už medžio anglies filtro, jei jis naudojamas, įtaisyti papildomą 
stambių kietųjų dalelių filtrą. Medžio anglių filtro paskir tis – sumažinti ir stabilizuoti skiedimo ore 
esančių angliavan denilių foninę koncentracij ą;
b)jungiamasis vamzdis, kuriuo transpor to priemonės išmetamosios dujos nukreipiamos į skiedimo tunelį;
c)nepr ivalomas šilumokaitis, kaip aprašyta šio priedo 3.3.5.1 punkt e;
d)maišymo įtaisas, kuriame tolygiai sumaišomos išmetamosios dujos ir oras ir kuris gali būti šalia 
transpor to priemonės taip, kad tiekimo vamzdžio ilgis būtų kuo trumpesni s;
e)skiedimo tunelis, iš kurio imami kietųjų dalelių ir, jei taikytina, dalelių ėminiai;
f)mata vimo siste mai apsaugoti gali būti naudojamas koks nors apsauginis įtaisas, pvz., cikloninis filtras, 
visos sistemos filtras ar kt.;
g)reikiamo galingumo siurbimo įtaisas bendram praskiestų išmetamųjų dujų tūriui valdyti.
Šių sche mų nebūtina griežtai laikytis. Papildomai informaci jai gauti ir sudedamųjų dalių sistemos 
funkci joms derinti gali būti naudojamos papildomos sudedamosios dalys, pvz., prietaisai, vožtuvai, 
solenoidai ir jungikliai.
A5/3 pav.
Variklio išmetamų teršalų skiedimo sistema
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/315  
3.3.6.1. Tūrinis siurblys (PDP)
Kai matuojamas per siurblį praleidžiamas pasto vios temperatūros ir slėgio dujų srautas, viso srauto 
išmetamųjų dujų skiedimo sistema su tūriniu siurbliu (PDP) turi atitikti šiame priede nustatytus 
reikala vimus. Bendrasis tūris matuojamas skaičiuojant sukalibr uoto tūrinio siurblio sūkius. kai ėminiai 
imami esant past oviam srautui ir tam naudojamas siurblys, srautmatis ir sraut o valdymo vožtuvas, 
gaunamas proporcinga s ėminys.
3.3.6.2. Kritinio tekėjimo Ventūr io vamzdis (CFV)
3.3.6.2.1. Viso srauto išmetamųjų dujų skiedimo sistemai CFV naudojamas remiantis kritiniam srautui taikomais 
sraut o mechanik os principais. Turi būti išlaik oma kintamojo skiedimo oro ir išmetamųjų dujų mišinio 
sraut o spar ta, atitinkanti garso greitį ir tiesiogiai proporcinga dujų temperatūros kvadratinei šakniai. Per 
bandymą srautas turi būti nuolat stebimas, apskaičiuojamas ir integruojamas.
3.3.6.2.2. Naudojant papildomą kritinio tekėjimo ėminių ėmimo Ventūr io vamzdį užtikr inamas skiedimo tunelyje 
imamų dujų ėminių proporcingumas. Kadangi slėgis ir temperatūra dviejų Ventūr io vamzdžių įleidimo 
angose yra vienodi, mėginiams imti nukreipt o dujų sraut o tūris yra proporcingas bendram atskiestų 
išmetamųjų dujų mišinio tūriui, todėl šio priedo reikalavimai yra tenkinami.
3.3.6.2.3. Mata vimo CFV vamzdis matuoja praskiestų išmetamųjų dujų sraut o tūrį.
3.3.6.3. Ikigarsinis Ventūr io vamzdis (CFV)
3.3.6.3.1. SSV (A5/4 pav.) viso sraut o išmetamųjų dujų skiedimo sistemai naudojamas remiantis sraut o mechanik os 
principais. Turi būti išlaik oma skiedimo ir išmetamųjų dujų mišinio kintamo srauto spar ta, atitinkanti 
ikigarsinį greitį ir apskaičiuojama pagal ikigarsinio Ventūr io vamzdžio fizinius matmenis ir absoliučiosios 
temperatūros (T) bei slėgio (P) Ventūr io įleidimo angoje ir slėgio Ventūr io vamzdžio žiotyse matavim us. Per 
bandymą srautas turi būti nuolat stebimas, apskaičiuojamas ir integruojamas.
3.3.6.3.2. SSV matuoja praskiestų išmetamųjų dujų srauto tūrį.
A5/4 pav.
Ikigarsinio Ventūr io vamzdžio (SSV) schema
3.3.6.4. Ultrag arsinis srauto matuoklis (UFM)
3.3.6.4.1. UFM matuoja praskiestų išmetamųjų dujų greitį CVS vamzdyne pagal ultragar sinio srauto aptikimo principą, 
naudojant porą ar kelias poras vamzdyje sumontuotų ultragars inių siųstuvų ir (arba) imtuvų, kaip parodyta 
A5/5 pav. Tekančių dujų greitis nustatomas pagal ultragar so signalui nuk eliauti iš siųstuv o į imtuvą prieš 
srovę ir pasroviui reikalingo laiko skirtumą. Dujų greitis konvertuojamas į standar tinį tūrinį srautą, taikant 
kalibrav imo koeficientą pagal vamzdžio skersmenį ir realaus laiko korega vimą pagal praskiestų išmetamųjų 
dujų temperatūrą ir absoliutųjį slėgį.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/316 2021 11 26  
3.3.6.4.2. Siste mos sudedamosios dalys:
a)siurbimo įtaisas su greičio valdikliu, srauto vožtuvu ar kitu CVS srauto spar tos nustatymo ir pasto viojo 
tūrinio sraut o palaikymo pamatinėmis sąlygomis įtaisu;
b)UFM;
c)srautui koreguoti reikalingi temperatūros ir slėgio mata vimo įtaisai T ir P;
d)nepr ivalomas šilumokaitis praskiestų išmetamųjų dujų temperatūrai UFM kontroliuoti. Jei šilumokaitis 
įrengtas, jis turi kontroliuoti išmetamųjų dujų temperatūrą iki šio priedo 3.3.5.1 punkte nurodyto s 
ribos. Viso bandymo metu oro ir (arba) išmetamųjų dujų mišinio temperatūra, išmatuota prieš pat 
siurbimo įtaisą esančiame taške, turi siekti ±6 °C vidutinės aritmetinės darbinės temperatūros bandymo 
metu.
A5/5 pav.
Ultragarsinio srauto matuoklio (UFM) schema
3.3.6.4.3. CVS UFM tipo projekta vimo ir naudojimo sąlygos:
a)praskiestų išmetamųjų dujų greičio Reinoldso numer is turi būti didesnis nei 4 000 , kad prieš ultragarsin į 
sraut o matuoklį būtų išlaik omas pasto vus sūkur inis srautas;
b)ultragar sinis sraut o matuoklis turi būti įrengtas pasto vaus skersmens vamzdyje, kurio ilgis prieš srovę už 
vidinį skersmenį būtų didesnis 10 kartų, o pasrovi ui – 5 kartus;
c)praskiestų išmetamųjų dujų temperatūros jutiklis (T) įtaisomas prieš pat ultragars inį sraut o matuoklį. Šio 
jutiklio tikslumas turi būti ±1 °C, o atsak o trukmė – 0,1 s, kai duotosi os temperatūros pokytis yra 
62 proc. (ver tė išmatuojama naudojant silik oninę alyvą);
d)praskiestų išmetamųjų dujų absoliutusis slėgis (P) matuojamas prieš pat ultragarsinį srauto matuoklį 
±0,3 kPa tikslumu;
e)jei prieš ultragarsinį sraut o matuoklį šilumokaičio nėra, bandymo metu palaik omas past ovaus lygio 
praskiestų išmetamųjų dujų srautas, pakoreguotas pagal pamatines sąlygas. Tai galima užtikr inti 
siurbimo įtaiso kontrolės būdu, naudojant sraut o vožt uvą arba taikant kitą būdą.
3.4. CVS kalibrav imo procedūra
3.4.1. Bendr ieji reikalavima i
3.4.1.1. CVS sistema kalibr uojama A5/4 lentelėje pateiktais intervalais, naudojant tikslų srautmatį ir ribojimo įtaisą. 
Srautas sistem oje matuojamas esant įvair iems slėgio rodmenims ir sistemos valdymo parametrams, 
išmatuotiems ir susietiems su srautais. Srauto matavim o įtaisas (pvz., kalibr uotas Ventūr io vamzdis, 
laminar inis srautmatis (LFE), kalibr uotas turbininis matuoklis) turi būti dinaminis ir tinkamas didelei sraut o 
spar tai matuoti atliekant pasto viojo tūrio ėminių ėmiklio bandymus. Įtaiso tikslumas turi būti patvir tintas 
sertifik uotu.
3.4.1.2. Tolesniuose punktuose aprašyta PDP , CFV , SSV ir UFM įrenginių kalibrav imo metod ika, naudojant reikiamo 
tikslumo laminar inį srautmatį ir atliekant kalibrav imo tinkamumo statistinę patikrą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/317  
3.4.2. Tūrinio siurblio (PDP) kalibrav imas
3.4.2.1. Toliau pate iktame kalibravimo procedūros aprašyme apibūdinama įranga, bandymų konfigūraci ja ir įvairūs 
parametrai, matuojami nustatant CVS siurblio srautą. Visi su siurbliu susiję parametrai matuojami tuo pat 
metu kaip parametrai, susiję su srautmačiu, nuosekliai sujungtu su siurbliu. Tada brėžiama apskaičiuot o 
sraut o (nurodomo m3/min. siurblio įsiurbimo angoje paga l išmatuotą absoliutųjį slėgį ir temperatūrą) 
priklausom ybės nuo koreliaci jos funkcijos, kuriai priklauso atitinkami siurblio parametrai, diagrama. Tada 
sudaroma tiesinė lygtis, kuri susieja siurblio srautą ir koreliacinę funkci ją. Jei CVS turi keleto greičių pavarą, 
atliekamas kiekvieno naudojamo inter valo kalibrav imas.
3.4.2.2. Ši kalibrav imo procedūra grindžiama su srautu susijusių absoliučių siurblio ir srautmačio parametrų verčių 
mata vimu kiekviename taške. Siekiant užtikr inti kalibrav imo kreivės tikslumą ir vientisumą, turi būti 
įvykdytos toliau nurodomos sąlygos.
3.4.2.2.1. Siurblio slėgis matuojamas ties siurblio jungtimis, o ne išoriniame vamzdyne, prijungtame prie siurblio 
įleidimo ir išleidimo angų. Siurblio pavaros priekinės plokštės viršutinės dalies vidur yje ir apatinės dalies 
vidur yje įtaisytas slėgio atšakas veikia faktinis siurblio ertmių slėgis, todėl ten fiksuojami absoliučiojo slėgio 
skirtumai.
3.4.2.2.2. Kalibr uojant būtina išlaikyti past ovią temperatūrą. Laminar inis srautmatis jautr iai reaguoja į temperatūros 
svyra vimą įsiurbimo angoje, todėl duomenų taškai yra išsklaidomi. Laipsniški ±1 °C temperatūros pokyčiai 
leidžiami, jei jie įvyks ta per kelet ą minučių.
3.4.2.2.3. Visos srautmatį ir CVS siurblį siejančios jungtys turi būti sandar ios.
3.4.2.3. Variklio išmetamų teršalų bandymo metu išmatuoti parametrai naudojami apskaičiuojant srautą paga l 
kalibrav imo lygtį.
3.4.2.4. Šio priedo A5/6 pav. parodytas kalibravimo sąrank os pavyzdys. Atsakingai instituci jai patvir tinus, kad 
pasiekiamas panašus tikslumas, leidžiami ir kiti variantai. Jei naudojama A5/6 pav. parodyta struktūra, šie 
duomeny s nustatomi šiuo tikslumu:
barometr inis slėgis (patikslint as), Pb ±0,03 kPa;
aplink os temperatūra, T ±0,2 °C
oro temperatūra prie LFE, ETI ±0,15 °C
slėgio sumažėjimas prieš LFE, EPI ±0,01 kPa;
slėgio krytis srautui tekant per LFE matr icą, EDP ±0,0015 kPa;
oro temperatūra CVS siurblio įsiurbimo angoje, PTI ±0,2 °C
oro temperatūra CVS siurblio išleidimo angoje, PTO ±0,2 °C
slėgio sumažėjimas CVS siurblio įsiurbimo angoje, PPI ±0,22 kPa;
slėgio dydis ties CVS siurblio išleidimo anga, PPO ±0,22 kPa;
siurblio sūkių skaičius per bandymą, n ±1 min-1
laikotar pio trukmė (ne trumpes nė nei 250 s), t ±0,1 sLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/318 2021 11 26  
A5/6 pav.
PDP kalibra vimo konfigūracija
3.4.2.5. Sujungus sistem ą kaip pava izduota A5/6 pav., iki galo atidaromas kintamas ribotuvas ir CVS siurblys gali 
veikti 20 min. prieš pradedant kalibr uoti.
3.4.2.5.1. Ribotuvo vožtuvas palaipsniui (maždaug 1 kPa) priveriamas slėgio siurblio įsiurbimo angoje , kad būtų gauti 
bent šeši bendro kalibrav imo duomenų taškai. Sistema gali stabilizuotis 3 min., tada duomenų gavimo 
procedūra pakar tojama.
3.4.2.5.2. Oro srautas Qs, išreikštas atskaitos vienetais m3/min, kiekviename bandymų tašk e apskaičiuojamas 
gamintojo nurodytu būdu pagal srautmačio duomenis.
3.4.2.5.3. Tada oro srautas paverčiamas siurblio srautu V0, išreikštu m3 per sūkį, siurblio įsiurbimo angoje esant 
absoliučiaj ai temperatūrai ir slėgiui.
V0¼Qs
n×Tp
273,15K×101,325kPa
Pp
čia:
V0 – siurblio srautas esant Tp ir Pp, m3 per sūkį;
Qs – oro srautas esant 101,325 kPa slėgiui ir 273,15 K (0 °C) temperatūrai, m3/min;
Tp – temperatūra siurblio įsiurbimo angoje, kelv inais (K);
Pp – absoliutusis slėgis siurblio įsiurbimo angoje (kPa );
n – siurblio greitis, min–1.
3.4.2.5.4. Kad būtų kompe nsuota siurblio sūkių skaičiaus nulemtų slėgio pokyčių siurblyje ir siurblio slydimo greičio 
sąveika, pagal toliau nurodytą lygtį apskaičiuojama siurblio sūkių skaičiaus n, slėgio siurblio įsiurbimo ir 
išleidimo angose skirtumo ir absoliučiojo slėgio siurblio išleidimo angoje koreliacijo s funkci ja x0:
x0¼1
nffiffiffiffiffiffiffiΔPp
PerLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/319  
čia:
x0 – koreliacijos funkci ja;
ΔPp – slėgio skirtumas siurblio įsiurbimo ir išleidimo angose, kPa;
Pe – absoliutusis slėgis išleidimo angoje ðPPO þPbÞ, kPa.
Taikant mažiausiųjų kvadratų tiesinės regresijos metodą gaunamos šios kalibrav imo lygtys:
V0¼D0 – M×x 0
n¼A – B×ΔP p
čia B ir M yra nuolydžiai, A ir D0 yra linijų sankir tos.
3.4.2.6. Jei CVS turi keleto greičių pava rą, atliekamas kiekvieno naudojamo greičio kalibrav imas. Nubrėžtos inter valų 
kalibrav imo kreivės turi būti maždaug lygiagrečios, o koordinačių ašių kirtimo taškų vertės D0 turi didėti 
mažėjant siurblio srauto inter valui.
3.4.2.7. Pagal lygtį apskaičiuot os vertės nuo išmatuotos vertės V0 netur i skirtis daugiau kaip 0,5 proc. Gali skirtis 
skirtingų siurblių vertės M. Kalibravimas atliekamas pirmo įrengimo metu ir po svarbių techninės 
priežiūros darbų.
3.4.3. Kritinio srauto Ventūr io vamzdžio (CFV) kalibrav imas
3.4.3.1. CFV kalibrav imas grindžiamas kritinio Ventūr io vamzdžio srauto lygtimi:
Qs¼KvPffiffiffi
Tp
čia:
Qs – srautas, m3/min;
Kv – kalibrav imo koeficientas;
P – absoliutusis slėgis, kPa;
T absoliučioji temperatūra, kelvinais (K).
Dujų srautas yra įleidimo angos slėgio ir temperatūros funkcija.
Taikant šio priedo 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 punktuose (imtinai) aprašytą kalibrav imo procedūrą nustatoma 
išmatuotas slėgio, temperatūros ir oro sraut o vertes atitinkanti kalibrav imo koeficiento vertė.
3.4.3.2. Kalibr uojant kritinio tekė jimo Ventūr io vamzdžio srautą, turi būti atliekami mata vimai, o toliau nurodyti 
duomeny s nustatomi šiuo tikslumu:
barometr inis slėgis (patikslint as), Pb ±0,03 kPa,
LFE oro temperatūra, srautmatis, ETI ±0,15 °C,
slėgio sumažėjimas prieš LFE, EPI ±0,01 kPa,
slėgio krytis srautui tekant per LFE matr icą, EDP ±0,0015 kPa,
oro srautas, Qs ±0,5 proc.,
slėgio sumažėjimas CFV įleidimo angoje, PPI ±0,02 kPa,
temperatūra Ventūr io vamzdžio įleidimo angoje, Tv ±0,2 °C.
3.4.3.3. Įranga nustatoma taip, kaip pavaizduota A5/7 pav., tada patikr inama, ar joje nėra nuotėkio. Dėl bet kokio 
nuotėkio tarp srautmačio ir kritinio sraut o Ventūr io vamzdžio itin sumažėja kalibravimo tikslumas, todėl jo 
reikia vengti.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/320 2021 11 26  
A5/7 pav.
CFV kalibrav imo konfigūracija
3.4.3.3.1. Turi būti atidaromas kintamo sraut o ribotuvas, įjungiamas siurbimo įtaisas ir stabilizuojama sistema. Tada 
surenkami visų prietaisų rodmenys.
3.4.3.3.2. Turi būti keičiamos ribotuvo padėtys ir gaunami bent aštuoni rodmen ys iš viso Ventūr io vamzdžio kritinio 
sraut o intervalo.
3.4.3.3.3. Per kalibrav imą užregistr uoti duomeny s naudojami atliekant toliau nurodytus skaičia vimus.
3.4.3.3.3.1. Oro srautas Qs kiekviename bandymų taške apskaičiuojamas gamintojo nurodytu būdu pagal srautmačio 
duomenis.
Turi būti apskaičiuojamos kalibrav imo koeficient o vertės kiekviename bandymų taške :
Kv¼QsffiffiffiffiffiTvp
Pv
čia:
Qs – srautas, m3/min, esant 273,15 K (0 °C) ir 101,325, kPa;
Tv – temperatūra Ventūr io vamzdžio įleidimo angoje, K;
Pv – absoliutusis slėgis Ventūr io vamzdžio įleidimo angoje, kPa.
3.4.3.3.3.2. Kv nubrėžiama kaip slėgio Ventūr io vamzdžio įleidimo angoje funkci ja Pv. Jei srautas srūva garso greičiu, 
vertė Kv išlieka palyginti pasto vi. Slėgiui mažėjant (didėjant vakuumui), Ventūr io vamzdis atblokuojamas ir 
Kv sumažėja. Šios vertės Kv netur i būti naudojamos kitiems skaičiavimams.
3.4.3.3.3.3. Pagal ne mažiau kaip aštuonis kritinės srities taškus apskaičiuojama vidutinė aritmetinė vertė Kv ir 
standar tinis nuokr ypis.
3.4.3.3.3.4. Jeigu standar tinis nuokr ypis didesnis nei 0,3 proc. vidutinės aritmetinės vertės Kv, reikia imtis taisomųjų 
veiksmų.
3.4.4. Ikigarsinio Ventūr io vamzdžio (SSV) kalibrav imasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/321  
3.4.4.1. SSV kalibrav imas grindžiamas ikigarsinio Ventūr io vamzdžiu tekančio ribinio sraut o lygtimi. Dujų srautas 
yra slėgio įleidimo angoje ir temperatūros bei slėgio sumažėjimo tarp SSV įleidimo angos ir žiočių funkci ja.
3.4.4.2. Duomenų analizė
3.4.4.2.1. Gamint ojo nurodytu būdu pagal sraut o matuoklio rodmenis nustačius kiekvieną srautą ribojančio įtaiso 
padėtį (mažiausiai 16 padėčių) apskaičiuojamas oro srautas QSSV m3/s pamatinėmis sąlygomis. Ištekėjim o 
koeficie ntas Cd apskaičiuojamas pagal kiekvienam parametr ui nustatytus kalibrav imo duomenis, taikant šią 
lygtį:
Cd¼QSSV
d2
V×pp×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
T×ðr1,426
p  – r1,713
pÞ×1
1 – r4
D×r1,426
p ! ( )vuut
čia:
QSSV – oro srautas pamatinėmis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m3/s;
T – temperatūra Ventūr io vamzdžio įleidimo angoje, K;
dV – SSV tūtos skersmuo, m;
rp– SSV žiočių ir įleidimo angos absoliučiojo statinio slėgio santykis, 1 – Δp
pp;
rD – SSV žiočių skersmens dV ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens santykis D;
Cd – SSV ištekėjimo koeficientas;
pp – absoliutusis slėgis difuzor iaus įtekėjimo angoje, kPa.
Siekiant nustatyti ikigarsinio sraut o diapazoną Cd nubrėžiamas kaip Reinoldso skaičiaus Re SSV tūtoje 
funkci jos grafikas. Reinoldso skaičius SSV žiotyse apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
Re¼A1×QSSV
dV×μ
čia:
μ¼b×T1:5
SþT
A1 – 25,55152 SI,1
m3��min
s��mm
m��
;
QSSV – oro srautas pamatinėmis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m3/s;
dV – SSV tūtos skersmuo, m;
μ – absoliučioji arba dinaminė dujų klam pa, kg/ms;
b –1,458×106(empir inė konstanta), kg/ms K0.5;
S – 110,4 (empir inė konstanta), kelvinais (K).
3.4.4.2.2. Kadangi QSSV yra Re lygties įvestis, apskaičiavimai turi būti pradėti nuo pirminių kalibrav imo debitmačio 
įverčių QSSV arba Cd nustatymo ir kartojami, kol QSSV įverčiai sutaps. Konverg avimo metodas turi užtikr inti 
bent 0,1 proc. tikslumą.
3.4.4.2.3. Nustačius ne mažiau kaip 16 ikigarsinio srauto intervalo taškų, pagal kalibrav imo kreivių sutapties lygtį 
apskaičiuot os Cd vertės netur i skirtis daugiau kaip ±0,5 proc. nuo kiekviename taške išmatuotos Cd vertės
3.4.5. Ultrag arsinio srauto matuoklio (UFM) kalibrav imasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/322 2021 11 26  
3.4.5.1. UFM kalibr uojamas pagal tinkamą etaloninį srautmatį.
3.4.5.2. UFM sukalibr uojamas nustačius bandymų kameroje naudojamą CVS konfigūraciją (praskiestų išmetamųjų 
dujų vamzdynas, siurbimo įtaisas) ir patikr inamas, ar jame nėra nuotėkių. Žr. A5/8 pav.
3.4.5.3. Jei UFM sistema netur i šilumokaičio, sumontuojamas šildytuvas, kuriuo kondicionuojamas kalibrav imo 
srautas.
3.4.5.4. Pasirinkus bet kokį taikomą CVS srauto nuostatį, kalibr uojama nuo patalpos temperatūros iki transpor to 
priemonės bandymo metu įmanomos didžiausios temperatūros.
3.4.5.5. UFM elektroninės dalys (tempe ratūros (T) ir slėgio (P) jutikliai) kalibr uojamos gam intojo rekomenduojama 
tvarka.
3.4.5.6. Reikia atlikti ultragarsinio sraut o matuoklio kalibrav imo mata vimus ir toliau nurodomus duomenis (jei 
naudojamas laminar inis srautmatis) nustatyti šiuo tikslumu:
barometr inis slėgis (patikslint as), Pb ±0,03 kPa,
LFE oro temperatūra, srautmatis, ETI ±0,15 °C,
slėgio sumažėjimas prieš LFE, EPI ±0,01 kPa,
slėgio krytis srautui tekant per (EDP) LFE matr icą ±0,0015 kPa,
oro srautas, Qs ±0,5 proc.,
slėgio sumažėjimas UFM įleidimo angoje, Pact ±0,02 kPa,
temperatūra UFM įleidimo angoje, Tact ±0,2 °C.
3.4.5.7. Procedūra
3.4.5.7.1. Įranga nustatoma taip, kaip pavaizduota A5/8 pav., tada patikr inama, ar joje nėra nuotėkio. Dėl bet kokio 
nuotėkio tarp srautmačio ir UFM itin sumažės kalibravimo tikslumas.
A5/8 pav.
UFM kalibra vimo konfigūracija
3.4.5.7.2. Įjungiamas siurbimo įtaisas. Jo greitis ir (arba) srauto vožtuv o padėtis turi būti sureguliuoti siekiant užtikr inti 
nustatytą srautą tinkamumo patvir tinimo ir sistemos stabilizavimo tikslais. Tada surenkami visų prietaisų 
rodmen ys.
3.4.5.7.3. UFM sistemose be šilumokaičio naudojamas šildytuvas kalibrav imo oro temperatūrai pakelti, leidžiantis 
atlikti stabilizavimą ir visų prietaisų duomenų registravimą. Temperatūr a didinama pagrįstais inter valais, kol 
pasiekiama didžiausioji praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra, kuri bus tikėtina išmetamųjų taršalų 
bandymo metu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/323  
3.4.5.7.4. Vėliau šildytuvas išjungiamas, o siurbimo įtaiso greitis ir (arba) srauto vožtuvas sureguliuojami paga l kitą 
sraut o parametrą, kuris bus naudojamas atliekant transpor to priemonės išmetamųjų taršalų bandymus, po 
kurių bus kartojama kalibravimo seka.
3.4.5.8. Per kalibrav imą užregistr uoti duomeny s naudojami toliau nurodytiems skaičiavim ams. Oro srautas Qs 
kiekviename bandymų taške apskaičiuojamas gam intojo nurodytu būdu pagal srautmačio duomenis.
Kv¼Qreference
Qs
čia:
Qs – oro srautas pamatinėmis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m3/s;
Qreference – kalibravimo srautmačio oro srautas pamatinėmis sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K (0 ° 
C)), m3/s;
Kv – kalibrav imo koeficientas.
UFM sistemos be šilumokaičio grafikas Kv nubrėžiamas kaip Tact funkci ja.
Didžiausioji Kv variacija turi neviršyti 0,3 proc. visų skirtingomis temperatūromis atliktų matavimų 
vidutinės aritmetinės vertės Kv.
3.5. Siste mos patikros procedūra
3.5.1. Bendr ieji reikalavima i
3.5.1.1. CVS ėminių ėmimo sistemos ir analitinės sistemos bendras tikslumas nustatomas įleidžiant žinomos masės 
išmetamųjų dujų junginį į sistem ą, kai ji veikia įprastomis bandymo sąlygomis, ir vėliau analizuojant bei 
skaičiuojant išmetamųjų dujų junginius pagal B7 priedo lygtis. Šio priedo 3.5.1.1.1 punkte aprašytas CFO 
metodas ir šio priedo 3.5.1.1.2 punkte aprašytas grav imetr inis metod as pasižymi pakankamu tikslumu.
Didžiausiasis leidžiamasis įleistų ir išmatuotų dujų kiekio skirtumas yra ±2 proc.
3.5.1.1.1. Kritinio srauto angos (CFO) metoda s
CFO metodas leidžia išmatuoti ribinio sraut o tūta pasto vų grynų dujų (CO, CO2 arba C3H8) srautą.
Per sukalibr uotą kritinio sraut o tūtą į CVS sistem ą įleidžiamos žinomos masės grynos anglies monoksido, 
anglies dioks ido arba propano dujos. Jei slėgis įleidimo angoje yra pakankamai aukštas, srautas q, 
reguliuojamas kritinio tekėjimo tūta, nepr iklauso nuo slėgio ties tūtos išleidimo anga (kritinis tekė jimas). 
CVS sistema naudojama taip, kaip per įprastą variklio išmetamų teršalų bandymą, ir paskesnei analizei 
skiriama pakankamai laiko. Mėginių surinkimo maiše surinktos dujos analizuojamos naudojantis įprasta 
įranga (žr. šio priedo 4.1 punktą), o rezultatai palyginami su iš anks to žinoma dujų ėminių koncentracij a. 
Jei nuokr ypiai viršija ±2 proc., reikia nustatyti ir pašalinti veikimo trikties priežastį.
3.5.1.1.2. Gravimetr inis metod as
Gravimetr iniu metodu išmatuojamas grynų dujų (CO, CO 2 arba C3H8) kiekis.
Nedidelio cilindro, pripildyto gryno anglies monoksido, anglies dioks ido arba propano, svor is nustatomas 
taikant ±0,01 g glaudumą. CVS sistema naudojama įprastomis variklio išmetamų teršalų bandymo 
sąlygomis, į sistemą įleidžiant grynas dujas tokia m laikui, kurio pakaktų paske snei analizei atlikti. 
Naudojamų grynų dujų kiekis nustatomas pagal masių skirtumą. Maiše surinktos dujos analizuojamos 
naudojant įrangą, kuri paprastai naudojama išmetamųjų dujų analizei, kaip aprašyta šio priedo 4.1 punkt e. 
Vėliau rezultatai palyginami su anksčiau apskaičiuotom is koncentracij os vertėmis. Jei nuokr ypiai viršij a 
±2 proc., reikia nustatyti ir pašalinti veikimo trikties priežastį.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/324 2021 11 26  
4. IŠMET AMŲJŲ TERŠALŲ MATAVIMO ĮRANGA
4.1. Išmetamųjų dujų kiekio mata vimo įranga
4.1.1. Siste mos apžvalga
4.1.1.1. Analizei paimamas pasto vaus proporcingumo atskiestų išmetamųjų dujų ir skiedimo oro mėginys.
4.1.1.2. Dujinių teršalų masė apskaičiuojama remiantis proporcingo ėminio koncentraci jos vertėmis ir per bandymą 
išmatuotu bendr u tūriu. Ėminių koncentraci jos vertės patik slinamos, atsižvelgiant į atitinkamo junginio 
koncentracij ą skiedimo ore.
4.1.2. Mėginių ėmimo sistemos reikala vimai
4.1.2.1. Praskiestų dujų ėminys imamas prieš siurbimo įtaisą.
Išskyr us šio priedo 4.1.3.1 punktą (ang liavandenilių ėminių ėmimo sistem a), 4.2 punktą (PM matavimo 
įranga) ir 4.3 punktą (PN mata vimo įranga), praskiestų išmetamųjų dujų ėminys gali būti imamas už 
kondicionav imo įtaisų (jei jų yra).
4.1.2.2. Ėminių ėmimo sraut o spar ta maiše nustatoma taip, kad būtų gautas koncentracijos matavimui pakankamas 
skiedimo oro ir praskiestų išmetamųjų dujų tūris CVS maišuose, neviršijantis 0,3 proc. praskiestų 
išmetamųjų dujų sraut o, išskyr us tada, kai praskiestų išmetamųjų dujų maišo užpildo tūris pridedamas prie 
integruoto CVS tūrio.
4.1.2.3. Skiedimo oro ėminys imamas prie skiedimo oro įleidimo angos (po filtro, jei jis įrengtas).
4.1.2.4. Skiedimo oras netur i būti užterštas iš maišymo srities išmetamomis dujomis.
4.1.2.5. Skiedimo oro ėminių ėmimo spar ta turi būti panaši į praskiestų išmetamųjų dujų ėminių ėmimo spar tą.
4.1.2.6. Ėminiams imti naudojamos medžiagos, dėl kurių netur i pasikeisti išmetamųjų teršalų junginių 
koncentracij a.
4.1.2.7. Kiet osioms dalelėms iš ėminio pašalinti gali būti naudojami filtrai.
4.1.2.8. Visos išmetamosioms dujoms nukreip ti naudojamos sklendės turi reguliuotis ir veikti greitai.
4.1.2.9. Tarp trieigių vožtuvų ir ėminių maišų gali būti naudojamos greitai tvirtinamos, dujoms nelaidžios jungtys, 
autom atiškai užsisandar inančios maišo pusėje. Ėminiams į analizatorių perk elti gali būti naudojamos kitos 
sistem os (pvz., trieigiai uždaromieji vožtuvai).
4.1.2.10. Ėminių laikymas
4.1.2.10.1. Dujų ėminiai surenkami į reikiamos talpos ėminių maišus, kad imant ėminius nebūtų mažinama ėminių 
sraut o spar ta.
4.1.2.10.2. Maišų medžiaga turi būti tokia, kad nei matavi mai, nei cheminė dujų ėminių sudėtis po 30 min. nepasik eistų 
daugiau kaip ±2 proc. (pvz., laminuota polietileno ir (arba) poliamido plėvelė arba fluor inti poliang liavan ­
deniliai).
4.1.3. Ėminių ėmimo sistemosLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/325  
4.1.3.1. Ang liavandenilių ėminių ėmimo sistema (šildomas liepsnos jonizacijos detekt orius, HFID)
4.1.3.1.1. Ang liavandenilių mėginių ėmimo sistemą sudaro šildomas mėginių ėmimo zondas, linija, filtras ir siurblys. 
Ėminy s imamas prieš šilumokaitį (jei jis įrengtas). Ėminių ėmimo zondas įtaisomas tuo pačiu atstumu nuo 
išmetamųjų dujų įleidimo angos, kaip ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondas, taip, kad vienas kitam 
netr ukdytų imti ėminių. Jo mažiausiasis vidinis skersmuo yra 4 mm.
4.1.3.1.2. Visos šildymo sistem os šildomos dalys turi būti pasto vios 190 ± 10 °C temperatūros.
4.1.3.1.3. Vidutinė aritmetinė išmatuotų angliavandenilių koncentracij a nustatoma integruoja nt kas sekundę gautus 
duomenis, padalytus iš fazės arba bandymo trukmės.
4.1.3.1.4. Šildomoje ėminių ėmimo linijoje įrengiamas šildomas filtras FH, pasižymintis 99 proc. veiksmin gumu ir 
past oviame analizei reikalingų dujų sraute sulaikantis visas ≥0,3 μm dydžio kietąsias daleles.
4.1.3.1.5. Ėminių ėmimo sistemos delsos trukmė (nuo zondo iki analizatoriaus įleidimo angos) turi būti ne ilgesnė 
kaip 4 sekundes.
4.1.3.1.6. HFID naudojamas kartu su pasto vaus sraut o (šilumokaičio) sistema, kad ėminys būtų tipinis, nebent būtų 
kompen suojami CVS srauto tūrio pokyčiai.
4.1.4. Analizato riai
4.1.4.1. Bendr ieji dujų analizės reikala vimai
4.1.4.1.1. Analizato rių matavim o inter valas turi atitikti išmetamųjų dujų junginių koncentracij oms matuoti reikalingą 
tikslumą.
4.1.4.1.2. Jei nenurodyta kitaip, mata vimo paklaida netur i būti didesnė kaip ±2 proc. (būding a analizatori aus 
paklaida), neatsižvelgiant į kalibrav imo dujų atskaitos vertę.
4.1.4.1.3. Aplink os oro ėminys matuojamas tuo pačiu analizatori umi ir toki u pačiu inter valu.
4.1.4.1.4. Prieš analizat orius nenaudojamas dujų džio vinimo įtaisas, nebent būtų įrodyta, kad jis nedaro įtakos 
junginio kiekiui dujų sraut e.
4.1.4.2. Ang lies monoksido (CO) ir anglies dioks ido (CO2) analizė
Analizato riai turi būti nedispersinio infraraudonųjų spindulių (NDIR) sugėr imo tipo.
4.1.4.3. Visų degalų, išskyr us dyzeliną, angliavandenilių (HC) analizė
Analizato rius turi būti liepsnos jonizavimo (FID) tipo, sukalibr uotas propano dujomis, išreikšt omis anglies 
atom ų (C1) ekvivalentu.
4.1.4.4. Dyzelino ir pasir inktinai kitų degalų angliavandenilių (HC) analizė
Analizato rius turi būti šildomo liepsnos jonizavimo tipo, su detekt oriumi, vožtuvais, vamzdynu ir t. t., 
įkaitintas iki 190 ± 10 °C temperatūros. Jis sukalibr uojamas propano dujomis, išreikštomis anglies atomų 
(C1) ekvivalentu.
4.1.4.5. Metano (CH4) analizėLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/326 2021 11 26  
Analizato rius turi būti dujų chromatograf as, sujungtas su liepsnos jonizacijos detektori umi (FID), arba 
liepsnos jonizaci jos detekt orius (FID), sujungtas su angliavandenilių, išskyr us metaną, skyr ikliu (NMC-FID), 
sukalibr uotas metano arba propano dujomis, išreikšt omis anglies atomų (C1) ekvivalentu.
4.1.4.6. Azot o oksidų (Nox)x) analizė
Analizato rius turi būti cheminės liuminescencijos (CLA) arba nedispersinio ultraviolet inių spindulių 
rezonanso sugėr imo (NDUVR) tipo.
4.1.4.11. Vandenilio (H2) analizė (jei taikytina)
Analizato rius turi būti sekt oriaus masės spektrometr ijos tipo, sukalibr uotas vandeniliu.
4.1.4.12. Vandens (H2O) analizė (jei taikytina)
Analizato rius turi būti nedispersinio infraraudonųjų spindulių (NDIR) sugėr imo tipo. NDIR sukalibr uojamas 
vandens garais arba propilenu (C3H6). Jei NDIR sukalibr uotas vandens garais, užtikr inama, kad kalibrav imo 
metu vamzdžiuose ir sujungimuose nesik ondensuotų vanduo. Jei NDIR sukalibr uotas propilenu, 
analizat oriaus gamint ojas pateikia informaciją, kad propileno koncentraci ją būtų galima paversti atitinkama 
vandens garų koncentracij a. Analizato riaus gamintojas periodiškai ir ne rečiau kaip kartą per metus tikrina 
konver tavimo vertes.
4.1.5. Rekomenduojamų sistemų aprašai
4.1.5.1. A5/9 pav. pateikiama išmetamųjų dujų ėminių ėmimo schema.
A5/9 pav.
Viso srauto išmet amųjų dujų skiedimo sistemos schema
4.1.5.2. Siste mos sudedamųjų dalių pavyzd žiai išvardi jami toliau.
4.1.5.2.1. Du ėminių ėmimo zondai, skirti nenutrūk stamai imti skiedimo oro ir praskiestų išmetamųjų dujų ar oro 
mišinio ėminius.
4.1.5.2.2. Filtras kietosiom s dalelėms pašalinti iš analizei paimto dujų srauto.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/327  
4.1.5.2.3. Siurbliai ir sraut o reguliat orius, kurie užtikr ina past ovų vienodą skiestų išmetamųjų dujų ir skiedimo oro 
ėminių, paimtų bandymo metu iš ėminių ėmimo zondų, srautą ir dujų ėminių srautą, turi būti toki e, kad 
kiekvieno bandymo pabaigoje būtų pakankamas ėminių kiekis analizei atlikti.
4.1.5.2.4. Greitai veikiantys vožtuvai, kuriais tolygus dujų ėminių srautas nukreipiamas į ėminių maišus arba angas, 
pro kurias išleidžiamas į aplinką.
4.1.5.2.5. Dujoms nelaidžios, greitai sujungiamos jungtys, greitai veikiančius vožtuvus sujungiančios su ėminių 
maišais. Jungtis automatiškai užsidaro ėminių surinkimo maišo pusėje. Ėminius į analizatori ų galima 
perduoti ir kitais būdais (pvz., naudojant trieigį uždaromąjį vožtuvą).
4.1.5.2.6. Maišai praskiestų išmetamųjų dujų ir skiedimo oro ėminiams rinkti per bandymą.
4.1.5.2.7. Ėminių ėmimo kritinio tekė jimo Ventūr io vamzdis proporcingiems praskiestų dujų ėminiams imti (tik CFV - 
CVS).
4.1.5.3. Papildomos sudedamosios dalys, reikalingos angliavandenilių ėminiams imti naudojant šildomą liepsnos 
jonizaci jos detekt orių (HFID), kaip parodyta A5/10 pav.
4.1.5.3.1. Šildomas ėminių zondas, esantis skiedimo tunelyje toje pačioje vertikaliojoje plokštumoje, kaip kietųjų 
dalelių ir, jei taikytina, kietųjų dalelių kiekiui skirtų nustatyti ėminių zondai.
4.1.5.3.2. Šildomas filtras už ėminių ėmimo tašk o ir prieš HFID.
4.1.5.3.3. Šildomi atrank os vožtuvai tarp nulinės vertės nustatymo ar kalibrav imo dujų atsargų ir HFID.
4.1.5.3.4. Priemonės angliavan denilių momentinėms koncentracij os vertėms integr uoti ir registr uoti.
4.1.5.3.5. Šildomos ėminių ėmimo linijos ir šildomos sudedamosios dalys, jungiančios šildomą zondą su HFID.
A5/10 pav.
Angliavande nilių ėminių ėmimui, naudojant HFID, reikalingos sudedamosios dalys
4.2. PM matavimo įrangaLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/328 2021 11 26  
4.2.1. Specifikacija
4.2.1.1. Siste mos apžvalga
4.2.1.1.1. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo įtaisas sudar ytas iš skiedimo tunelyje esančio ėminių ėmimo zondo (PSP), 
kietųjų dalelių tiekimo vamzdžio (PTT), filtro laikiklio (-ių) (FH), siurblio (-ių), sraut o reguliator ių ir 
matuoklių. Žr. A5/11, A5/12 ir A5/13 pav.
4.2.1.1.2. Galima naudoti kietąsias daleles pagal dydį atskir iantį pirminį skirtuvą (pvz., cikloninį atskyr iklį arba 
pakopinį ėmiklį). Tokiu atveju jį rekomenduojama naudoti prieš filtro laikiklį.
A5/11 pav.
Alter natyvi kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondo konfigūracija
4.2.1.2. Bendr ieji reikalavima i
4.2.1.2.1 Bandymo dujų srauto kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondas skiedimo tunelyje įtaisomas taip, kad iš 
vienalyčio oro ar išmetamųjų dujų mišinio būtų galima paimti reprezentatyvių dujų sraut o mėginių, ir turi 
būti prieš šilumokaitį (jei jis yra).
4.2.1.2.2. Kietųjų dalelių ėminių srautas turi būti proporcingas visai skiedimo tuneliu tekančių praskiestų išmetamųjų 
dujų sraut o masei ir neviršyti ±5 proc. leidžiamosios kietųjų dalelių ėminių sraut o nuokr ypos. Kietųjų 
dalelių ėminių ėmimo proporcingumas tikrinamas pateikus sistemą eksploatacijai ir kai to reikalauja 
atsaking a institucija.
4.2.1.2.3 Paimtas praskiestų išmetamųjų dujų ėminys laikomas aukštesnėje nei 20 °C ir žemesnėje nei 52 °C 
temperatūroje 20 cm atstumu prieš kietųjų dalelių filtro priekinį paviršių arba už jo. Tuo tikslu leidžiama 
šildyti arba izoliuoti kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos sudedamąsias dalis.
Jei bandymo metu, kai nevyk sta reguliar us rege neravimas, viršijama 52 °C riba, CVS srautą reikia padidinti 
arba naudoti dvigubą skiedimą (darant prielaidą, kad CVS srautas jau yra pakankamas, kad nesukeltų 
kondensa vimosi CVS , ėminių surinkimo maišuose arba analitinėje sistemoje).
4.2.1.2.4 Kietųjų dalelių mėginy s imamas naudojantis vienu filtru, sumontuotu laikiklyje praskiestų išmetamųjų dujų 
mėginio sraut e.
4.2.1.2.5. Visos su grynomis ir praskiesto mis išmetamosiomis dujomis besiliečiančios skiedimo sistemos ir ėminių 
ėmimo sistemos dalys nuo išmetimo vamzdžio iki filtro laikiklio projektuojamos taip, kad nusėstų arba 
pakistų kuo mažiau kietųjų dalelių. Visos dalys gaminamos iš elektrai laidžių medžiagų, kurios nereaguoja 
su išmetamųjų dujų komponentais, ir įžeminamos, kad būtų išvengta elektrostatinių reiškinių.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/329  
4.2.1.2.6. Jei negali ma kompen suoti sraut o spar tos pokyčių, turi būti įtraukta nuostata dėl šilumokaičio ir 
temperatūros reguliavimo įtaiso, kaip nustatyta šio priedo 3.3.5.1 arba 3.3.6.4.2 punkte, kad sistemoje būtų 
past ovus srautas ir atitinkamai proporcingas ėminių ėmimo greitis.
4.2.1.2.7. PM matavimams reikaling a temperatūra matuojama ±1 °C tikslumu, o atsak o trukmė (t90–t10) turi būti 15 
sekundžių arba mažesnė.
4.2.1.2.8. Ėminių srautas iš skiedimo tunelio matuojamas ±2,5 proc. rodmens arba ±1,5 proc. visos skalės tikslumu, 
nelygu, kuris dydis yra mažesnis.
Pirmiau nustatytas ėminių sraut o iš CVS tunelio tikslumas taikomas ir tada, kai naudojamas dvigubas 
skiedimas. Todėl per filtrą tekančio antr inio skiedimo oro srauto ir praskiestų išmetamųjų dujų srauto 
mata vimas ir kontrolė turi būti tikslesni.
4.2.1.2.9. Visi PM išmatuoti reikalingi duomenų kanalai registr uojami 1 Hz dažniu arba sparčiau. Jiems paprastai 
priklauso:
a)praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtre;
b)ėminių srautas;
c)antr inio skiedimo oro srautas (jei naudojamas antr inis skiedimas);
d)antr inio skiedimo oro temperatūra (jei naudojamas antr inis skiedimas).
4.2.1.2.10. Dvigubo skiedimo sistemose praskiestų išmetamųjų dujų, leidžiamų iš B7 priedo 3.3.2 punkte nustatyt o 
skiedimo tunelio Vep, tikslumas lygtyje matuojamas ne tiesiogiai, bet nustatoma s diferencialiniu srauto 
mata vimu.
Per kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrus tekančių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų matavimui ir 
kontrolei ir antr inio skiedimo oro mata vimui ir (arba) kontrolei naudojamų srautmačių tikslumas turi būti 
pakankamas, kad diferencialinis srautas Vep atitiktų viengubam skiedimui nustatytus ėminių ėmimo 
tikslumo ir proporcingumo reikala vimus.
Reikala vimas, kad CVS skiedimo tunelyje, praskiestų išmetamųjų dujų sraut o matavim o sistemoje, CVS 
maišų rinkimo ar analizės sistemose nesusidar ytų joks išmetamųjų dujų kondensatas, taikomas ir tada, kai 
naudojamos dvigubo skiedimo sistemos.
4.2.1.2.11. Turi būti atliekama kiekvieno kietųjų dalelių ėminių ėmimo srautmačio ir dvigubo skiedimo sistemos 
tiesiškumo patikra, kaip to reikalauja prietaiso gamint ojas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/330 2021 11 26  
A5/12 pav.
Kietųjų dalelių mėginių ėmimo sistema
A5/13 pav.
Dvigubo skiedimo kietųjų dalelių ėminių ėmimo siste ma
4.2.1.3. Specialieji reikalavimai
4.2.1.3.1. Ėminių ėmimo zondasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/331  
4.2.1.3.1.1. Ėminių ėmimo zondas kietąsias daleles pagal dydį atskir ia taip, kaip aprašyta šio priedo 4.2.1.3.1.4 punkt e. 
Rekomenduojama, kad tokia funkcija būtų užtikr inama naudojant atvirą zondą su aštriu galu, nukreiptu 
tiesiogiai srauto pusėn, kartu su pirminiu skirtuvu (pvz., cikloniniu atskyr ikliu, ėmikliu ar pan.) Gali būti 
naudojamas ir kitoks tinkamas ėminių zondas, pvz., nurodytasis A5/11 pav., jeigu juo galima atlikti tokio 
efektyvumo pirminį atskyr imą, kaip nurodyta šio priedo 4.2.1.3.1.4 punkt e.
4.2.1.3.1.2. Ėminių ėmimo zondas įtaisomas bent 10 kartų už tunelio skersmenį didesniu atstumu už išmetamųjų dujų 
įleidimo į tunelį angos, o jo vidinis skersmuo turi būti bent 8 mm.
Jeigu iš vieno mėginių ėmimo zondo vienu metu paimamas daugiau nei vienas mėginys , iš zondo paimtas 
srautas dalinamas į vienodus posraučius, kad būtų išvengta mėginių ėmimo metu susidarančių darinių, 
kurių įprastom is sąlygomis nebūna.
Jeigu naudojami keli zondai, kiekvienas zondas turi būti atviras su aštriu galu, nukreip tu tiesiogiai srauto 
pusėn. Zondai išdėstomi tolygiai apie skiedimo tunelio centr inę išilginę ašį, o tarpai tarp zondų turi būti ne 
mažesni nei 5 cm.
4.2.1.3.1.3. Atstumas nuo ėminių ėmimo antgali o iki filtro turi būti ne mažesnis kaip penki zondo skersmen ys, tačiau 
netur i viršyti 2 000 mm.
4.2.1.3.1.4. Pirminis skirtuvas (pvz., cikloninis atskyr iklis, pakopinis ėmiklis ar kt.) įtaisomas prieš filtro laikiklio 
sąranką. Pirminio skirtuvo 50 proc. kietųjų dalelių skersmens skiriamoji riba esant tūriniam srautui, 
pasir inktam PM ėminiams imti, turi būti 2,5–10 μm. Pirminis skirtuvas esant tūriniam srautui, pasir inktam 
PM ėminiams imti, pro savo išleidimo angą turi praleisti bent 99 proc. į jį patenkančių 1 μm skersmens 
kietųjų dalelių masės koncentracij os.
4.2.1.3.2. Kietųjų dalelių tiekimo vamzdis (PTT)
Visi PTT linkiai turi būti tolygūs ir kuo didesnio spindulio.
4.2.1.3.3. Antr inis skiedimas
4.2.1.3.3.1. Iš CVS gautas ėmin ys, pagal kurį matuojama PM, gali būti pasir inktinai skiedžiamas antros fazės metu, 
laikantis toliau nurodytų reikalavimų.
4.2.1.3.3.1.1. Skiedimo oras perleidžiamas per terpę , galinčią sumažinti kietųjų dalelių, kurios dėl savo dydžio lengviausiai 
prasiskverbia pro filtro medžiagą, kiekį ≥99,95 proc., arba per standar tu EN 1822:2009 patvir tintą 
mažiausiai H13 klasės filtrą. Prieš perleidžiant per HEP A filtrą, skiedimo orą pasir inktinai galima perleisti 
per medžio anglies skruberį. Rekomenduojama prieš HEP A filtrą ir už medžio anglies skruber io, jei jis 
naudojamas, įtaisyti papildomą stambių kietųjų dalelių filtrą.
4.2.1.3.3.1.2. Antr inio skiedimo orą į PTT reikia įleisti kuo arčiau praskiestų išmetamųjų dujų išleidimo iš skiedimo tunelio 
angos.
4.2.1.3.3.1.3. Buvimo trukmė nuo antr inio skiedimo oro įleidimo į filtro priekinį paviršių turi būti bent 0,25 sekundės, bet 
ne didesnė nei 5 sekundės.
4.2.1.3.3.1.4. Jei dvigubo skiedimo ėminys grąžinamas į CVS, ėminio grąžinimo vieta parenkama taip, kad nekliudytų 
išimti iš CVS kitus ėminius.
4.2.1.3.4. Mėginių siurblys ir srautmatis
4.2.1.3.4.1. Dujų mėginių sraut o matavimo įrenginį sudaro siurbliai, dujų srauto reguliat oriai ir srauto matuokliai.
4.2.1.3.4.2. Į srautmatį tekančio dujų srauto temperatūra negali svyr uoti daugiau nei ±3 °C, išskyr us šiuos atvejus:
a)kai ėminių ėmimo srautmatis turi realaus laiko stebėsenos ir srauto valdymo funkci ją, veikiančią 1 Hz 
dažniu arba sparčiau;
b)transpor to priemonių, kuriose įrengti periodiškai regeneruojami papildomo apdorojimo įtaisai, 
rege neravimo bandymų metu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/332 2021 11 26  
Jeigu dėl pernelyg didelės filtro apkrov os sraut o tūrio pokytis neatitiktų nustatytų reikalavimų, bandymas 
anuliuojamas. Kai jis kartojamas, srautas sumažinamas.
4.2.1.3.5. Filtras ir filtro laikiklis
4.2.1.3.5.1. Vožtuvas įtaisomas už filtro sraut o tėkmės kryptimi. Vožtuvas atsidaro ir užsidaro per 1 sekundę nuo 
bandymo pradžios ir pabaigos.
4.2.1.3.5.2. Atliekant konkretų bandymą, per filtro priekinį paviršių tekančių dujų greičio pradinė vertė nustatoma 
bandymo pradžioje 20–105 cm/s intervale, kad nebūtų viršytas 105 cm/s greitis, kai veikiant skiedimo 
sistem ai ėminių ėmimo srautas bus proporcingas CVS srautui.
4.2.1.3.5.3. Turi būti naudojami anglies fluor idu dengti stiklo pluošto filtrai arba filtrai su anglies fluor ido membrana.
Visų tipų filtrų 0,3 μm DOP (dioktilf talato) arba PAO (poli-alf a-olef ino) CS 68649-12-7 arba CS 68037-01-4 
sulaikymo veik smingumas turi būti bent 99 proc., kai dujos per filtro priekinį paviršių teka 5,33 cm/s 
greičiu, išmatav us pagal viena iš šių standar tų:
a)JAV Gyn ybos depar tamento bandymo metodų standar tas „MIL-STD-282 metod as 102.8:DOP . DOP 
dūmų skvarba pro aerozolių filtro elementą
b)JAV Gynybos depar tamento bandymo metodų standar tas „MIL-STD-282 metodas 502.1.1. DOP dūmų 
skvarba pro dujokaukės talpas
c)Aplink os mokslų ir technologijų institutas, IEST -RP-CC021: HEP A ir ULP A filtrų terpė s bandymai 
(Institute of Envi ronmental Sciences and Techn ology , IEST -RP-CC021: Testing HEP A and ULP A Filter 
Media).
4.2.1.3.5.4. filtro laikiklio sąrank os konstr ukcija turi būti tokia, kad srautas būtų tolygiai paskirstytas visam darbiniam 
filtro plotui. Filtras turi būti apvalus, o jo darbinis plotas turi būti bent 1 075 mm2.
4.2.2. Svėr imo kameros (ar patalpos) ir analizinių svarstyklių specifikacijos
4.2.2.1. Sąlygos svėr imo kameroje (ar patalpoje)
a)Svėr imo kameroje (ar patalpoje), kurioje kondicionuojami ir sver iami kietųjų dalelių ėminių filtrai, visą 
filtro kondicionav imo ir svėr imo laiką turi būti palaik oma 22 ± 2 °C temperatūra (jei įmanoma, 22 ± 1 ° 
C).
b)Turi būti palaik omas drėgnis, kurio rasos tašk o temperatūra būtų mažesnė nei 10,5 °C, o santykinis 
drėgnis – 45 ± 8 proc.
c)Leidžiami nedideli nuokr ypiai nuo svėr imo patalpos temperatūros ir drėgnio specifi kaci jų, jeigu bet 
kuriuo vieno filtro kondicionav imo metu bendra nuokr ypių trukmė neviršija 30 min.
d)Filtro stabiliza vimo metu svėr imo kameros (ar patalpos) aplink oje turi būti kuo mažesnis aplink os 
teršalų, kurie nusėstų ant stabilizuojamų kietųjų dalelių ėminių filtrų, kiekis.
e)Atliekant svėr imą neleidžiami nukr ypimai nuo nustatytų sąlygų.
4.2.2.2. Analizinių svarstyklių linijinis atsakas
Filtro svor iui nustatyti naudojamos analizinės svarstyklės turi atitikti A5/1 lentelės tiesiškumo tikrinimo 
kriterijus, taikant tiesinę regresi ją. Tai reiškia, kad glaudumas turi būti bent ±2 μg, o skyra – bent ±1 μg (1 
skaitmuo = 1 μg). Reikia išbandyti bent 4 tolygiai išdėstytus etaloninius svar menis. Nulinė vertė turi būti 
±1 μg.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/333  
A5/1 lentelė
Analizinių svarstyklių patikros kriter ijai 
Matavi mo sistema Sankir tos vieta a0 Nuolydis a1Liekamasis 
standar tinis 
nuokr ypis (SEE)Determinacijos 
koeficientas r2
Kietųjų dalelių 
svarstyklės≤1 μg 0,99–1,01 daugiausia 
≤1 proc.≥0,998
4.2.2.3. Statinio elektros krūvio poveikio panaikinimas
Į statinio elektros krūvio poveikį neatsižvelgiama. Tai galima užtikr inti įžeminant svarstykles – prieš svėr imą 
jos padedamos ant antistatinio kilimėlio ir, naudojant polonio neutralizatori ų arba panašaus poveikio įtaisą, 
neutralizuojami kietųjų dalelių filtrai. Statinio krūvio poveikis taip pat gali būti panaikintas suvienodinant 
statinį krūvį.
4.2.2.4. Pataisa dėl keliamosios jėgos
Ėminio ir etaloninio filtro svor io vertės patikslinamos atsižvelgiant į jų plūdr umą ore. Plūdr umo 
korega vimas yra ėminių ėmimo filtro tankio, oro tankio ir svarstyklių kalibrav imo svar mens tankio 
funkci ja, bet jis nesąlygoja pačių kietųjų dalelių plūdr umo.
Jei filtro medžiagos tankis nežinomas, taikomi šie tankiai:
a)PTFE dengtas stiklo pluošto filtras: 2 300 kg/m3;
b)PTFE membranos filtras: 2 144 kg/m3;
c)PTFE membranos filtras su atraminiu polimetilpenteno žiedu: 920 kg/m3;
Nerūdi jančiojo plieno kalibrav imo svar menims taikomas 8 000 kg/m3 tankis. Jei kalibrav imo svar mens 
medžiaga yra ne tokia, reikia žinoti ir naudoti jos tankį. Dėl kalibrav imo svar menų reikia laikytis 
Tarptautinės teisinės metrologi jos organizaci jos tarptautinių rekomendaci jų OIML R 111-1 2004(E) leidinio 
(arba lygia verčio leidinio).
Apskaičiuojama pagal šią lygtį:
Pef¼Peuncorr ×1 – ρa
ρw
1 – ρa
ρf0
B@1
CA
Čia:
Pef – pataisyta kietųjų dalelių ėminio masė, mg;
Peuncor r – nepataisyta kietųjų dalelių ėminio masė, mg;
ρa – oro tankis, kg/m3;
ρw – svarstyklių kalibrav imo svar mens tankis, kg/m3;
ρf – kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtro tankis, kg/m3.
Oro tankis ρa apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
ρa¼pb×M mix
R×T a
pb – bendras atmosfe ros slėgis, kPa;
Ta – oro temperatūra svarstyklių aplink oje, kelv inais (K);
Mmix – oro molinė masė svarstyklių aplink oje, 28,836 g mol–1;
R – molinė dujų konstanta, 8,3144 J mol–1 K–1.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/334 2021 11 26  
4.3. PN matavimo įranga (jeigu PN privaloma matuoti)
4.3.1. Specifikacija
4.3.1.1. Siste mos apžvalga
4.3.1.1.1. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą turi sudar yti zondas arba ėminių rinkimo vieta, paimantys ėminį iš 
skiedimo siste moje tekančio vienalyčio mišinio, lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaisas (VPR) prieš kietųjų 
dalelių matuoklį (PNC) ir tinkami perdav imo vamzdžiai. Žr. A5/14 pav.
4.3.1.1.2. Kietųjų dalelių dydžio pirminį skirtuvą (PCF) (pvz., cikloninį atskyr iklį, ėmiklį ar pan.) rekomenduojama 
įmontuoti prie VPR įleidimo angos. PCF 50 proc. kietųjų dalelių skersmens skiriamoji riba esant tūriniam 
srautui, pasir inktam kietųjų dalelių ėminiams imti, turi būti 2,5–10 μm, . PCF pro savo išleidimo angą esant 
tūriniam srautui, pasir inktam kietųjų dalelių ėminiams imti, turi praleisti bent 99 proc. į jį pate nkančių 1 μm 
skersmens kietųjų dalelių masės koncentracij os.
Viet oj PCF leidžiama naudoti kitokį ėminių ėmimo zondą, atliekantį tinkamo dalelių dydžio nustatymo 
įtaiso, kaip parodyta A5/11 pav., funkci ją.
4.3.1.2. Bendr ieji reikalavima i
4.3.1.2.1. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo vieta turi būti skiedimo sistemoje. Jei naudojama dvigubo skiedimo sistema, 
kietųjų dalelių ėminių ėmimo vieta turi būti pirminio skiedimo sistemoje.
4.3.1.2.1.1. Kietųjų dalelių tiekimo sistemą (PTS) sudaro ėminių ėmimo zondo viršus (PSP) ir kietųjų dalelių tiekimo 
vamzdis (PTT). PTS sistemoje ėminys iš skiedimo tunelio patenka prie VPR angos. PTS turi tenkinti toliau 
nurodytas sąlygas.
a)ėminių ėmimo zondas įmontuojamas bent 10 kartų už tunelio skersmenį didesniu atstumu už 
išmetamųjų dujų įleidimo angos ir nukreipiamas dujų sraut o tekėjimui tunelyje priešinga kryptimi, o 
zondo ašis ties galiuku turi būti lygiagreti skiedimo tunelio ašiai;
b)ėminių ėmimo zondas turi būti prieš bet kokį kondiciona vimo įtaisą (pvz., šilumokaitį);
c)ėminių ėmimo zondas įmontuojamas skiedimo tunelyje taip, kad būtų galima paimti ėminį iš 
homog eninio skiediklio ar išmetamųjų dujų mišinio.
4.3.1.2.1.2. Iš PTS paimtas dujų mėginys turi atitikti toliau pateiktas sąlygas:
a)jei naudojama viso išmetamųjų dujų sraut o skiedimo sistema, srauto Reinoldso skaičius Re turi būti 
mažesnis nei 1 700 ;
b)jei naudojama dvigubo skiedimo sistema, sraut o Reinoldso skaičius Re PTT viduje, t. y., už ėminių ėmimo 
zondo arba tašk o, turi būti mažesnis nei 1 700 ;
c)buvimo sistemoje laikas turi būti ≤3 sekundės.
4.3.1.2.1.3. Galima naudoti bet kokią kitą ėminiams imti skirto PTS konfigūraci ją, jeigu galima įrodyti, kad kietųjų 
dalelių skverbtis irgi yra lygi 30 nm.
4.3.1.2.1.4. Išleidimo vamzdis (OT), kuriuo praskiestas ėminys teka iš VPR į PNC įleidimo angą, turi turėti šias savybes:
a)vidinis skersmuo ≥4 mm;
b)dujų mėginių srauto buvimo trukmė ≤0,8 s.
4.3.1.2.1.5. Galima naudoti bet kokią kitą ėminiams imti skirto OT konfigūraciją, jeigu galima įrodyti, kad kietųjų dalelių 
skverbtis irgi yra lygi 30 nm.
4.3.1.2.2. VPR įtaise turi būti ėminių skiedimo įtaisas ir lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaisas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/335  
4.3.1.2.3. Visų skiedimo sistemos ir ėminių ėmimo sistemos dalių nuo išmetimo vamzdžio iki PNC, kurios liečiasi su 
nepraskiest omis ir praskiesto mis išmetamosiomis dujomis, konstr ukcija turi būti toki a, kad kietųjų dalelių 
nusodinimas būtų kuo mažesnis. Visos dalys pagaminamos iš elektrai laidžių medžiagų, kurios nereaguotų 
su išmetamųjų dujų komponentais, ir įžeminamos, kad būtų išvengta elektrostatinių reiškinių.
4.3.1.2.4. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos naudojimas turi būti grindžiamas gerąja aerozolių ėminių ėmimo 
praktika: turi būti vengiama staigių išlinkių ir pokyčių skerspjūvyje, naudojami glotnūs vidiniai paviršiai ir 
kuo labiau sumažinamas ėminių ėmimo linijos ilgis. Turi būti leidžiami laipsniški skerspj ūvio pokyčiai.
4.3.1.3. Specialieji reikalavimai
4.3.1.3.1. Prieš tekėdamas pro siurblį kietųjų dalelių ėmin ys turi prate kėti pro PNC.
4.3.1.3.2. Rekomenduojama naudoti pirminį mėginių skirtuvą.
4.3.1.3.3. Mėginių kondicionav imo iki bandymo įrenginys turi:
a)leisti praskiesti ėminį per vieną ar daugiau etapų, kad kietųjų dalelių kiekio koncentracij a būtų mažesnė 
už PNC atskir tų kietųjų dalelių apskaičiavimo režimo viršutinę ribinę vertę, o dujų temperatūra ties PNC 
įleidimo anga būtų mažesnė nei 35 °C;
b)turėti pradinio skiedimo kaitinant funkci ją, kurią nustačius ėminys išskir iamas esant ≥150 °C ir ≤350 
±10 °C temperatūrai ir skiedžiamas bent 10 kartų;
c)valdyti šildymo fazes, palaikant pasto vią vardinę darbinę temperatūrą ≥150 °C ir ≤400 ± 10 °C inter valo 
ribose;
d)rodyti, ar šildymo etapų darbinė temperatūra yra tinkama;
e)būti taip suprojektuotas, kad užtikr intų bent 70 proc. kietųjų dalelių skverbtį, jei tai apie 100 nm 
elektr inio mobilumo skersmens kietosi os dalelės;
f)užtikr inti, kad visam VPR būtų taikomas kietųjų dalelių koncentracij os sumažinimo koeficientas frðdiÞ, 
kuris būtų ne daugiau kaip 30 proc. ir atitinkamai 20 proc. didesnis nei kietųjų dalelių, kurių elektr inio 
mobilumo skersmuo yra 30 nm ir 50 nm, ir ne daugiau kaip 5 proc. mažesnis už kietųjų dalelių, kurių 
elektr inio mobilumo skersmuo yra 100 nm, koeficie ntai.
Kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficie ntas pagal kiekvieną kietųjų dalelių dydį frðdiÞ
apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
čia:
NinðdiÞ – tam tikro skersmens di kietųjų dalelių kiekio koncentracija prieš įtaisus;
NoutðdiÞ – tam tikro skersmens di kietųjų dalelių kiekio koncentracija už įtaisų;
di kietųjų dalelių elektr inio mobilumo skersmuo (30, 50 arba 100 nm).
NinðdiÞir NoutðdiÞ koreguojami pagal tas pačias sąlyg as.
Vidutinis aritmetinis kietųjų dalelių koncentracij os sumažinimo koeficie ntas pagal pateiktą skiedimo 
nuostatį fr¯apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Rekomenduojama VPR kalibr uoti ir tikrinti kaip sukomplektuotą agreg atą;
g)būti suprojektuotas pagal gerąją inžiner ijos patir tį, užtikr inant kietųjų dalelių koncentracijos 
sumažinimo koeficientų stabilumą viso bandymo metu;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/336 2021 11 26  
h)taip pat pasiekti daugiau nei 99,0 proc. 30 nm dydžio tetrakontano (CH 3(CH 2)38CH 3) kietųjų dalelių 
garavimo lygį esant ≥10 000 cm3 koncentracijai ties įleidimo anga, kaitinant tetrakontaną ir mažinant jo 
dalinį slėgį.
4.3.1.3.4. Kietųjų dalelių matuoklis (PNC) turi:
a)veikti viso srauto tekėjimo sąlygomis;
b)gebėti apskaičiuoti ±10 proc. tikslumu 1 cm3 inter vale iki PNC atskir tų kietųjų dalelių apskaičia vimo 
režimo viršutinės ribinės vertės pagal atitinkamą atsekamumo standar tą. Jeigu koncentracij a yra 
mažesnė nei 100 cm3, gali būti reikalaujama, kad per ilgesnį ėminių ėmimo laiką nustatyt os vidutinės 
mata vimų vertės rodytų PNC rodmenų tikslumą esant aukštam statistinio pasikliov imo laipsniui;
c)turėti bent 0,1 cm3 kietųjų dalelių skyrą, kai koncentracija mažesnė nei 100 cm3;
d)rodyti linijinį atsaką į kietųjų dalelių kiekio koncentracij os vertes visame mata vimo inter vale matuokliui 
veikiant atskirų kietųjų dalelių apskaičiavi mo režimo sąlygomis;
e)pateikti duomenis 0,5 Hz arba didesniu dažniu;
f)turėti trumpe snę nei 5 sekundžių atsak o trukmę t90 visame išmatuotos koncentraci jos verčių diapazone;
g)turėti funkciją, leidžiančią atlikti ne didesnę kaip 10 proc. pataisą atsižvelgiant į atsitiktinumo veiksn į, ir 
gebėti taikyti vidinio kalibrav imo koeficie ntą, kaip apibrėžta šio priedo 5.7.1.3 punkte, bet netur i 
naudoti jokių kitų algor itmų apskaičia vimo veiksmingumui koreguoti arba apibrėžti;
h)leisti atlikti veiksmin gą skirtingų dydžių kietųjų dalelių apskaičia vimą, kaip nurodyta A5/2 lentelėje.
A5/2 lentelė
PNC apskaičiavimo veiksmingumas 
Kietųjų dalelių elektr inio mobilumo sker smuo (mm) PNC apskaičiavim o veiksmingumas (proc.)
23 ±1 50 ±12
41 ±1 >90
4.3.1.3.5. jeigu PNC naudojamas darbinis skystis, jis pakeičiama s prietaiso gam intojo nustatytu dažnumu.
4.3.1.3.6. Jeigu toje vietoje, kur kontroliuojamas PNC srautas, neužtikr inamas žinomas pasto vus slėgis ir (arba) 
temperatūra, jie matuojami ties PNC įleidimo anga, kad būtų galima koreguoti kietųjų dalelių kiekio 
koncentracij os mata vimus, atsižvelgiant į pamatines sąlyg as.
4.3.1.3.7. Buvimo PTS, VPR ir OT trukmė kartu su PNC atsak o trukme t90 turi neviršyti 20 sekundžių.
4.3.1.4. Rekomenduojamas sistemos aprašas
Kitame punkt e pate ikiama rekomenduojama PN matavimo tvarka. Tačiau tinka ir siste mos, atitinkančios šio 
priedo 4.3.1.2 ir 4.3.1.3 punktuose pate iktas darbines specifi kaci jas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/337  
A5/14 pav.
Rek omenduojama kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema
4.3.1.4.1. Mėginių ėmimo sistemos aprašas
4.3.1.4.1.1. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema turi būti sudar yta iš ėminių ėmimo zondo antgali o arba ėminių 
ėmimo vietos skiedimo sistemoje, PTT , PCF ir VPR prieš PNC įtaisą.
4.3.1.4.1.2. VPR įtaise turi būti ėminių skiedimo įtaisas (kietųjų dalelių kiekio skiedikliai: PND 1 ir PND 2) ir kietųjų dalelių 
garinimo įtaisas (garinimo vamzdis (GV)).
4.3.1.4.1.3. Bandymo dujų sraut o ėminių ėmimo zondas įrengiamas arba ėmimo vieta skiedimo tunelyje parenkama 
taip, kad iš homogeninio skiediklio ir (arba) išmetamųjų dujų mišinio būtų paimtas tipinis dujų sraut o 
mėginy s.
5. KALIBRA VIMO DAŽNIS IR PROCEDŪR OS
5.1. Kalibravimo skaičius
Visi A5/3 lentelėje išvardyti prietaisai kalibr uojami atliekant svarbius techninės priežiūros darbus ir (arba) po 
jų.
A5/3 lentelė
Prietaiso kalibrav imo inter valai 
Priemonės tikrinimas Inter valas Kriterijus
Dujų analizatoriaus linear izacij a 
(kalibrav imas)Kas 6 mėnesius ±2 proc. rodmens
Intervalo vidur ys Kas 6 mėnesius ±2 proc.
CO NDIR:
CO2 / H2O poveikisKas mėnesį nuo –1 iki 3 ppm
NO x keitiklio patikra Kas mėnesį >95 proc.
CH 4 atskyr iklio patikra Kasmet ±98 proc. etanoLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/338 2021 11 26  
FID CH 4 atsakas Kasmet Žr. šio priedo 5.4.3 punktą.
FID oro / degalų srautas Atliekant svarbius techninės 
priežiūros darbusPagal prietaiso gamin toją.
NO/NO 2 NDUV :
H2O, HC poveikisAtliekant svarbius techninės 
priežiūros darbusPagal prietaiso gamin toją.
Lazer iniai infraraudonųjų 
spindulių spektrometrai 
(moduliuoti didelės skyros 
siauraj uosčiai analizatori ai): 
poveikio patikraKasmet Pagal prietaiso gamin toją.
QCL Kasmet Pagal prietaiso gamin toją.
GC metod as Žr. šio priedo 7.2 punktą. Žr. šio priedo 7.2 punktą.
LC metoda i Kasmet Pagal prietaiso gamin toją.
Foto akustika Kasmet Pagal prietaiso gamin toją.
FTIR: tiesiškumo patikra Per 370 dienų iki bandymų Žr. šio priedo 7.1 punktą.
Mikrograminių svarstyklių 
tiesiškumasKasmet Žr. šio priedo 4.2.2.2 punktą.
PNC (kietųjų dalelių matuoklis) (jei 
taikytina)Žr. šio priedo 5.7.1.1 punktą. Žr. šio priedo 5.7.1.3 punktą.
VPR (lakių kietųjų dalelių šalinimo 
įtaisas)Žr. šio priedo 5.7.2.1 punktą. Žr. šio priedo 5.7.2 punktą.
A5/4 lentelė
Pasto vaus tūrio ėminių ėmiklio (CVS) kalibra vimo dažnis 
CVS Inter valas Kriterijus
CVS srautas Po kapitalinio remont o ±2 proc.
Temperatūros jutiklis Kasmet ±1 °C
Slėgio jutiklis Kasmet ±0,4 kPa;
Įleidimo patikra Kas savaitę ±2 proc.
A5/5 lentelė
Aplink os duomenų kalibravimo dažnis 
Klimatas Inter valas Kriterijus
Temperatūra Kasmet ±1 °C
Rasos taškas Kasmet ±5 proc. RH
Aplink os slėgis Kasmet ±0,4 kPa;
Aušinimo ventiliator ius Po kapitalinio remont o Pagal šio priedo 1.1.1 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/339  
5.2. Analizato riaus kalibrav imo procedūra
5.2.1. Kiekvienas analizat orius kalibr uojamas pagal prietaiso gamint ojo nurodymus arba bent ne rečiau nei 
nurodyta A5/3 lentelėje.
5.2.2. Kiekvienas įprastai naudojamas darbinis inter valas linear izuojamas taikant toliau nurodytą procedūrą.
5.2.2.1. Analizato riaus linear izacij os kreivė brėžiama naudojant bent penkis kuo tolygiau išdėstytus kalibrav imo 
taškus. Didžiausios koncentracijos kalibravimo dujų vardinė koncentraci ja turi būti ne mažesnė kaip 
80 proc. visos skalės vertės.
5.2.2.2. Reikiama kalibrav imo dujų koncentracija gali būti gaunama naudojant dujų dozatorių, skiedžiant išgrynintu 
N2 arba išgrynintu dirbtiniu oru.
5.2.2.3. Linear izacij os kreivė apskaičiuojama mažiausiųjų kvadratų metodu. Jei gautas daugianar io laipsnis yra 
didesnis kaip 3, kalibrav imo taškų skaičius turi būti bent jau lygus šiam daugianar io laipsniui plius 2.
5.2.2.4. Linear izacij os kreivė nuo kiekvienų kalibrav imo dujų vardinės vertės netur i skirtis daugiau kaip ±2 proc.
5.2.2.5. Pagal linear izacijos kreivės trajektoriją ir linear izacij os taškus galima patikr inti, ar kalibrav imas buvo atliktas 
teisingai. Nurodomi skirtingi būdingieji analizatori aus parametrai, visų pirma:
a)analizat orius ir dujų komponentas;
b)intervalas;
c)linear izacij os data.
5.2.2.6. Jei atsakinga institucija pripažįsta, kad kitos technologijos (pvz., kompiut eris, elektroniniu būdu valdomas 
diapazono perjungiklis ir pan.) užtikr ina lygia vertį tikslumą, galima naudoti šiuos altern atyvius variantus.
5.3. Analizato riaus nulinės padėties ir kalibrav imo patikros procedūra
5.3.1. Kiekvienas įprastai taikomas veikimo inter valas tikrinamas prieš kiekvieną analizę pagal šio priedo 
5.3.1.1 ir 5.3.1.2 punktus.
5.3.1.1. Kalibravimas tikrinamas naudojant nulinės vertės nustatymo dujas ir kalibravimo dujas pagal B6 priedo 
2.14.2.3 punktą.
5.3.1.2. Po bandymo nulinės vertės nustatymo dujos ir tos pačios kalibrav imo dujos naudojamos pakar totinei 
patikrai pagal B6 priedo 2.14.2.4 punktą.
5.4. FID angliavandenilių atsak o patikra
5.4.1. Detektoriaus atsak o optimizavimas
FID sureguliuojamas paga l prietaiso gamintojo nurodymus. Propanas su oru naudojamas dažniausiai 
taikomame veikimo inter vale.
5.4.2. HC analizatoriaus kalibrav imas
5.4.2.1. Analizato rius turi būti kalibr uojamas naudojant propaną su oru ir išvalytą dirbtinį orą.
5.4.2.2. Turi būti nubrėžta kalibravimo kreivė, kaip aprašyta šio priedo 5.2.2 punkt e.
5.4.3. Skir tingų angliavandenilių atsak o koeficientai ir rekomenduojamos ribinės vertėsLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/340 2021 11 26  
5.4.3.1. Konkretaus angliavandenilių junginio atsak o koeficientas Rf yra FID C1 rodmens ir koncentracij os dujų 
balione, išreikšt os kaip ppm C1, santykis.
Bandymo dujų koncentracij a turi būti toki o lygio, kad atsakas veikimo inter vale sudar ytų maždaug 80 proc. 
nuokr ypio per visą skalę. Koncentracij a turi būti nustatyta ±2 proc. tikslumu pagal gravimetr inį etaloną, 
išreikštą tūrio vienetais. Be to, 24 val. atliekamas dujų baliono kondiciona vimas iki bandymo 20–30 °C 
temperatūroje.
5.4.3.2. Metano koefic ientas RfCH4 matuojamas ir nustatomas pradedant eksploatuoti analizatorių, o vėliau kasmet 
arba po svarbių techninės priežiūros darbų, nelygu, kas įvyks ta anks čiau.
Propileno atsak o koeficie ntas RfC3H6 ir tolueno atsak o koeficientas RfC7H8 matuojami pradedant eksploatuoti 
analizat orių. Juos rekomenduojama matuoti atliekant svarbius techninės priežiūros darbus arba po jų, kai jie 
gali padar yti poveikį atsak o koeficientams.
Naudotinos bandymo dujos ir rekomenduojami atsak o koeficientai:
metanas ir išgrynintas oras: 0,95 <RfCH4<1,15
arba 1,00 < Rf < 1,05, jeigu tai transpor to priemonės, varomos GD / biometanu,
propilenas ir išgrynintas oras: 0,85 <RfC3H6 <1,10
toluenas ir išgrynintas oras: 0,85 <RfC7H8 <1,10
Šie koeficientai, naudojant propaną ir išvalytą orą, atitinka 1,00 lygų atsak o koefic ientą Rf.
5.5. NO x keitiklio našumo bandymo procedūra
5.5.1. Naudojant bandymo įrangą, kaip parodyta A5/15 pav., ir taikant toliau aprašytą procedūrą, toliau nurodytu 
būdu su ozonator iumi išbandomas NO 2 keitimo į NO keitiklių efektyvumas.
5.5.1.1. Analizato rius kalibr uojamas labiausiai įprastame veikimo intervale pagal gamintojo specifi kaci jas, naudojant 
nulinės vertės nustatymo ir kalibrav imo dujas (kur iose NO kiekis turi būti maždaug 80 proc. veikimo srities, 
o NO 2 koncentracij a dujų mišin yje – mažesnė kaip 5 proc. NO koncentracij os). NO x analizat orius 
nustatoma s matuoti NO režimo sąlygomis, kad kalibrav imo dujos netekėtų per keitiklį. Rodoma 
koncentracij a turi būti užregistr uojama.
5.5.1.2. Per trišakę jungtį į kalibrav imo dujų srautą nuolat leidžiamas deguonis arba dirbtinis oras, kol rodoma 
koncentracij a tampa maždaug 10 proc. mažesnė už šio priedo 5.5.1.1 punkte nurodytą kalibrav imo 
koncentracij ą. Rodoma koncentracij a (c) turi būti užregistr uojama. Vykstant šiam procesui ozonator ius turi 
likti deaktyvintas.
5.5.1.3. Dabar ozonator ius aktyvuojamas, kad sukur tų pakankamai ozono NO koncentracij ai sumažinti iki 20 proc. 
(mažiausiai iki 10 proc.) šio priedo 5.5.1.1 punkt e nurodyto s kalibravimo koncentracij os. Rodoma 
koncentracij a (d) turi būti užregistr uojama.
5.5.1.4. Vėliau NO x analizatori us įjungiamas matuoti NO x režimo sąlygomis, taigi dujų mišin ys (sudar ytas iš NO, 
NO 2, O2 ir N2) dabar teka per keitiklį. Rodoma koncentracija (a) turi būti užregistr uojama.
5.5.1.5. Ozonat orius tuomet išjungiamas. Šio priedo 5.5.1.2 punkte aprašytas dujų mišin ys turi tekėti per keitiklį į 
detektorių. Rodoma koncentracij a (b) turi būti užregistr uojama.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/341  
A5/15 pav.
NO x keitiklio efektyvumo bandymo konfigūracija
5.5.1.6. Kai ozonat orius deaktyvintas, deguonies ar dirbtinio oro srautas sustabdomas. Tuomet analizatori aus NO 2 
rodmuo šio priedo 5.5.1.1 punkt e pateikto skaičiaus netur i viršyti daugiau nei 5 proc.
5.5.1.7. Procentinis NO x keitiklio efektyvumas apskaičiuojamas pagal šią lygtį, naudojant šio priedo 5.5.1.2–5.5.1.5 
punktuose pateiktas koncentracijas a, b, c ir d:
Efficiency ¼ 1þa – b
c – d��
×100
Keitiklio veiksmin gumas turi būti ne mažesnis nei 95 proc. Keitiklio efektyvumas išbandomas A5/3 lentelėje 
nurodytu dažniu.
5.6. Mikrograminių svarstyklių kalibrav imas
Kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrui sver ti naudojamų mikrograminių svarstyklių kalibravimas turi būti 
nustatytas nacionaliniu arba tarptautiniu standar tu. Svarstyklės turi atitikti šio priedo 4.2.2.2 punkt e 
pateiktus tiesiškumo reikalavimus. Tiesiškumo patikra atliekama bent kas 12 mėnesių arba tada, kai sistema 
buvo taisyta arba keičiama, jei tai gali turėti įtakos kalibravimui.
5.7. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos kalibrav imas ir patvir tinimas (jeigu PN privaloma matuoti)
Pavyzdiniai kalibrav imo ir patikros metoda i pateikiami adresu http://www .unece.org/trans/main/wp29/ 
wp29wgs/wp29gr pe/pm pFCP .html
5.7.1. PNC kalibrav imas
5.7.1.1. Atsakinga institucija užtikr ina, kad PNC kalibravimo sertifikatas, rodantis atitiktį atsekamumo standar tui, 
būtų parengtas per 13 mėnesių iki išmetamųjų teršalų bandymo. Tarp kalibravimo procedūrų turi būti 
stebimas PNC apskaičiavimo efektyvumas, atsižvelgiant į nusidėvėjimą, arba reguliar iai kas 6 mėnesius 
pakeičiamas PNC dagtis. Žr. A5/16 ir A5/17 pav. PNC apskaičia vimo efektyvumą galima stebėti lyginant su 
etaloniniu PNC arba bent dviem kitais matavim o PNC. Jei PNC rodo kietųjų dalelių kiekio koncentracij ą, 
siekiančią ±10 proc. etaloninio PNC arba dviejų ar daugiau PNC grupės kietųjų dalelių kiekio koncentracij os 
verčių aritmetinio vidurkio, laikoma, kad PNC yra stabilus, priešingu atveju reikia atlikti PNC techninę 
priežiūrą. Jei PNC stebimas lyginant su dviem ar daugiau kitų matavimo PNC, leidžiama naudoti etaloninę 
transpor to priemonę, nuosekliai išbandomą skirtingose bandymų kamerose, kurių kiekviena turi savo PNC.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/342 2021 11 26  
A5/16 pav.
Vardinė PNC metinė seka
A5/17 pav.
Išplės ta PNC metinė seka (jei vėluojama taikyti visapusišką PNC kalibra vimo procedūrą)
5.7.1.2. Atlikus svarbius techninės priežiūros darbus PNC irgi perkalibr uojamas ir išduodamas naujas kalibrav imo 
sertifik atas.
5.7.1.3. Turi būti įmanoma nustatyti, pagal kokį nacionalinį ar tarptauti nį standar tinį metodą kalibr uojama, 
kalibr uojamo PNC atsaką lyginant su:
a)sukalibr uoto aerozolių elektr inio skaitiklio atsaku ir imant elektrostatiškai suklasifi kuotų kalibrav imo 
kietųjų dalelių ėminius arba
b)antro PNC, kuris tiesiogiai sukalibr uotas taikant pirmiau minėtą metodą, atsaku.
5.7.1.3.1. Taikant 5.7.1.3 punkt o a papunkčio reikalavim us, kalibrav imas atliekamas naudojant bent šešias 
standar tines koncentracijos vertes, išdėstytas kuo tolygiau per visą PNC matavim o diapazoną.
5.7.1.3.2. Taikant 5.7.1.3 punkt o b papunkčio reikalavimus, kalibravimas atliekamas naudojant bent šešias 
standar tines koncentracijos vertes, išdėstytas per visą PNC matavimo diapazoną. Bent trys taškai turi būti 
ten, kur koncentracij a mažesnė nei 1 000 dalelių viename cm3, likusios koncentracij os vertės turi 
pasiskirstyti tiesiškai nuo 1 000 dalelių viename cm3 iki didžiausiosios PNC inter valo vertės, matuokliui 
veikiant atskirų kietųjų dalelių apskaičiavi mo režimo sąlygomis.
5.7.1.3.3. Taikant 5.7.1.3 punkto a ir b papunkčių reikalavim us, vienas iš pasir inktų taškų turi būti vardinės nulinės 
koncentracij os taškas, gautas prie kiekvieno prietaiso įleidimo angos pritvir tinus standar tą EN 1822:2008 
atitinkančius bent H13 klasės arba lygia verčio veikimo HEP A filtrus. Kalibr uojamam PNC netaikant jokio 
kalibrav imo koeficiento, kiekvienos koncentracijos vertės atveju išmatuojamos koncentracij os vertės turi 
atitikti standar tinę koncentraciją su ±10 proc. paklaida, išskyr us nulinės vertės tašką, priešingu atveju 
kalibr uojamas PNC atmetamas. Turi būti apskaičiuojamas ir užregistr uojamas dviejų duomenų rinkinių 
linijinės mažiausiųjų kvadratų regresijos gradientas. Kalibr uojamam PNC taikomas kalibrav imo koeficientas, 
kuris yra lygiaver tis atvirkštinei gradient o vertei. Atsak o tiesiškumas apskaičiuojamas kaip dviejų duomenų 
rinkinių Pirsono koreliacijos koeficiento kvadratas (r) ir turi būti ne mažesnis kaip 0,97. Apskaičiuojant 
gradientą ir r2, tiesinė transgresij a nukreipiama per pradinį tašką (nulinė koncentracij a abiejuose 
prietaisuose).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/343  
5.7.1.4. Kalibr uojant taip pat patikr inamas PNC aptikimo efektyvumas pagal šio priedo 4.3.1.3.4 punkt o h 
papunkčio reikalavimus , kai kietųjų dalelių elektr inio mobilumo skersmens dydis yra 23 nm. Kai kietųjų 
dalelių dydis yra 41 nm, nereikalaujama tikrinti apskaičiavimo efektyvumo.
5.7.2. VPR kalibra vimas ir (arba) patvir tinimas
5.7.2.1. Jeigu įtaisas yra naujas ir buvo atlikti svarbūs techninės priežiūros darbai, VPR kietųjų dalelių koncentracij os 
sumažinimo koeficientus reikalaujama kalibr uoti pagal visus skiedimo parametr us, esant nustatytai past oviai 
vardinei prietaiso veikimo temperatūrai. Reikala vimas periodiškai tvirtinti VPR kietųjų dalelių koncentracij os 
sumažinimo koeficiento tinkamumą apsir iboja patikra pagal vieną parametrą, atitinkantį parametrą, 
taikomą atliekant transpor to priemonių su kietųjų dalelių filtrais mata vimus. Atsakinga institucija užtikr ina, 
kad VPR kalibrav imo arba tinkamumo patvir tinimo sertifik atas būtų gautas per 6 mėnesius iki išmetamųjų 
teršalų bandymo. Jeigu VPR įtaise įmontuota temperatūros stebė senos signalizaci ja, leidžiamas 13 mėnesių 
patvir tinimo tarpsnis.
Lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaisą (VPR) rekomenduojama kalibr uoti ir patvir tinti kaip komplek tinį įtaisą.
VPR apibūdinamas pagal kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientą, taikomą 30, 50 ir 100 nm 
elektr inio mobilumo skersmens kietosioms dalelėms. Kietųjų dalelių koncentracij os sumažinimo 
koeficie ntai frðdÞ turi būti ne daugiau kaip 30 ir atitinkamai 20 proc. didesni nei dalelių, kurių elektr inio 
mobilumo skersmuo yra 30 ir 50 nm, ir ne daugiau kaip 5 proc. mažesni nei dalelių, kurių elektr inio 
mobilumo skersmuo yra 100 nm, koeficientai. Pagrįstumo nustatymo tikslais vidutinis aritmetinis kietųjų 
dalelių koncentraci jos sumažinimo koeficie ntas per pradinio VPR kalibravimo etapą nustatytąjį vidutinį 
aritmetinį dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientą fr¯turi atitikti ±10 proc. tikslumu.
5.7.2.2. Atliekant šiuos matavi mus bandymui naudojamas aerozolis, kurio kietųjų dalelių elektr inio mobilumo 
skersmens dydis yra 30, 50 ir 100 nm, o minimali koncentracij a ties VPR įleidimo anga yra 5 000 kietųjų 
dalelių viename cm3. Pagrįstumo nustatymo tikslais pasir inktinai galima naudoti polidispersinį aerozolį, 
kurio vidutinis elektr inio mobilumo skersmuo yra 50 nm. Bandymo aerozolis turi būti termiškai stabilus 
VPR veikimo temperatūroje. Kietųjų dalelių kiekio koncentracij a matuojama prieš sudedamąsias dalis ir už 
jų.
Kietųjų dalelių koncentracij os sumažinimo koeficientas pagal kiekvieną monodispersinių dalelių dydį frðdiÞ
apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
čia:
NinðdiÞ – tam tikro skersmens di kietųjų dalelių kiekio koncentracija prieš įtaisus;
NoutðdiÞ – tam tikro skersmens di kietųjų dalelių kiekio koncentracija už įtaisų;
di – kietųjų dalelių elektr inio mobilumo skersmuo (30, 50 arba 100 nm).
NinðdiÞir NoutðdiÞ koreguojami pagal tas pačias sąlyg as.
Vidutinis aritmetinis kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas fr¯pagal pate iktą skiedimo 
parametrą apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Kai pagrįstumo nustatymo tikslais naudojamas polidispersinis 50 nm aerozolis, vidutinis aritmetinis kietųjų 
dalelių koncentracij os sumažinimo koeficientas fv¯pagal pagrįstumo nustatymo tikslais naudojamą skiedimo 
parametrą apskaičiuojamas taikant šią lygtį:
fv¯¼Nin
NoutLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/344 2021 11 26  
čia:
Nin – kietųjų dalelių kiekio koncentracij a prieš įtaisus;
Nout – kietųjų dalelių kiekio koncentracij a už įtaisų.
5.7.2.3. VPR turi užtikr inti, kad bent 30 nm elektr inio mobilumo skersmens tetrakontano (CH 3(CH2)38CH 3) kietųjų 
dalelių pašalinimo lygis būtų didesnis nei 99,0 proc., esant ≥10 000 cm3 koncentraci jai ties įleidimo anga, 
kai jis veikia pagal mažiausius skiedimo parametr us ir esant gamintojo rekomenduojamai darbinei 
temperatūrai.
5.7.3. PN matavimo sistemos patikros procedūros
Kiekvieną mėnesį į PNC tekančio srauto išmatuota vertė, patikrą atlikus kalibr uotu srautmačiu, turi atitikti 
PNC vardinį srautą 5 proc. tikslumu, .
5.8. Maišymo įtaiso tikslumas
Jei kalibravimui naudojamas dujosklaidis, kaip nustatyta šio priedo 5.2 punkte, maišymo įtaiso tikslumas 
turi būti toks, kad praskiestų kalibrav imo dujų koncentracij os vertes būtų galima nustatyti ±2 proc. 
tikslumu. Kalibravimo kreivė tikrinama tarpiniu periodiniu patikr inimu, kaip aprašyta šio priedo 5.3 
punkt e. Kalibrav imo dujos, kurių koncentracija mažesnė nei 50 proc. analizatori aus diapazono, sertifikuotą 
koncentracij ą turi atitikti 2 proc. tikslumu.
6. ETALONINĖS DUJOS
Tik 1B lygis.
Jeigu dujos, kurių nustatytoji vertė atitinka toliau nurodytas leidžiamąsias nuokr ypas, nėra įtrauktos į 
Japoni jos kalibrav imo paslaugų siste mą (JCSS), gali būti naudojamos į JCSS įtrauktos dujos, kurių 
leidžiamosios nuokr ypos inter valas yra plates nis, tačiau turi būti naudojama kuo griežtesnė nuokr ypa.
6.1. Grynos dujos
6.1.1. Visos ppm išreikštos vertės reiškia tūrio ppm (vpm)
6.1.2. Kalibravimui ir veikimui, jei reikia, turi būti paruoštos šios grynos dujos:
6.1.2.1. Azotas:
Grynumas: ≤1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO2, ≤0,1 ppm NO, ≤0,1 ppm N2O, ≤0,1 ppm NH 3.
6.1.2.2. Dirbtinis oras:
Grynumas: ≤1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO 2, ≤0,1 ppm NO, ≤0,1 ppm NO 2; deguonies kiekis – 
18–21 proc. tūrio.
6.1.2.3. Deguonis:
Grynumas: > 99,5 proc. tūrio O2.
6.1.2.4. Vandenilis (ir mišinys su heliu arba azotu):
Grynumas: ≤1 ppm C1, ≤400 ppm CO 2; vandenilio kiekis – 39–41 proc. tūrio.
6.1.2.5. Ang lies monoksidas :
Mažiausiasis grynumas 99,5 proc.
6.1.2.6. Propanas:
Mažiausiasis grynumas 99,5 proc.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/345  
6.2. Kalibravimo dujos
Tikroji kalibrav imo dujų koncentracij a nuo nustatyt osios vertės turi skirtis ne daugiau kaip ±1 proc. arba 
būti tokia, kaip nurodyta toliau, ir turi būti atsekama pagal nacionalinius ir tarptauti nius standar tus.
Turi būti pate ikti toliau nurodomos cheminės sudėties dujų mišiniai su didelės apimties dujų specifi kaci jomis 
pagal šio priedo 6.1.2.1 arba 6.1.2.2 punktą:
a)C3H8 dirbtiniame ore (žr. šio priedo 6.1.2.2. punktą);
b)CO azote;
c)CO2 azote;
d)CH 4 dirbtiniame ore;
e)NO azote (NO 2 kiekis šiose kalibrav imo dujose turi neviršyti 5 proc. NO kiekio).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/346 2021 11 26  
B6 PRIED AS 
1 Tipo bandymų procedūros ir sąlygos 
1. BAN DYMŲ APRAŠAS
1.1. 1 tipo bandymas naudojamas išmetamųjų dujinių junginių, kietųjų dalelių masės ir jų kiekio (jei PN privaloma 
matuoti), išmetamo CO 2 masės, degalų sąnaudų, elektros energijos sąnaudų ir elektr inės ridos verčių per 
taikytiną WLTP bandymų ciklą ir OBFCM tikslumo (jei taikoma) patikrai atlikti.
1.1.1. Bandymai atliekami pagal metodą, aprašytą šio priedo 2 dalyje arba B8 priedo 3 dalyje, taikomą grynosioms 
elektr inėms transpor to priemonėms, hibr idinėms elektr inėms transpor to priemonėms ir hibr idinėms 
transpor to priemonėms su suslėgtojo vandenilio kuro elementais. Išmetamųjų dujų, kietųjų dalelių ir kietųjų 
dalelių kiekio (jei PN privaloma matuoti) ėminiai imami ir analizuojami pagal nustatytus metodus.
1.1.2. Kai naudojami etaloniniai degalai yra SND arba GD / biometanas, papildomai taikomos šios nuostato s.
1.1.2.1. Pirminės transpor to priemonės patvir tinimas atsižvelgiant į variklio išmetamus teršalus
1.1.2.1.1. Turėtų būti įrodyta, kad pirminė transpor to priemonė gali būti pritaikyta prie rinkoje galinčių pasitaikyti bet 
kokios sudėties degalų. SND sudėtis gali skirtis santykiu C3/C4. GD / biometano atveju paprastai degalai būna 
dviejų rūšių – labai šilumingi (H dujos) ir nešilumingi (L dujos), tačiau abiejų rūšių porūšiai yra labai įvairūs; jų 
Wobbe skaičius gerokai skiriasi. Į šią įvairov ę atsižvelgiama nustatant etaloninius degalus.
1.1.2.1.2. Jeigu tai yra SND, GD / biometanu varomos transpor to priemonės, pirminė transpor to priemonė (-s) 
bandoma atliekant 1 tipo bandymą, naudojant dviejų labiausiai besiskir iančių rūšių etaloninius degalus, 
nurodytus šios taisyklės B3 priede. Jei naudojamos GD / biometanas, nuo vienos degalų rūšies prie kitos 
pereinama naudojant perjungiklį, kuris, patvir tinant tipą, nenaudojamas. Tokiu atveju gamint ojo prašymu ir 
pritarus patvir tinimo instituci jai galima išplėsti šio priedo 2.6 punkt e nurodytą kondicionavimo iki bandymų 
ciklą.
1.1.2.1.3. Laik oma, kad transpor to priemonė atitinka reikalavimus , jeigu atliekant bandymą, kai naudojami šio priedo 
1.1.2.1.2 punkte minėti etaloniniai degalai , jos išmetamųjų teršalų kiekis neviršij a nustatytų ribų.
1.1.2.1.4. Jeigu tai yra SND arba GD / biometanu varomos transpor to priemonės, kiekvienam teršalui nustatomas 
išmetimo rezultatų koeficientas r:
Degalų rūšis (-ys) Etaloniniai degalai r apskaičiavim as
SND ir benzinas ar tik SND A degalair¼B
AB degalai
GD / biometanas ir benzinas ar tik GD / 
biometanasDega lai G20r¼G25
G20Dega lai G25
1.1.2.2. Tos pačios šeimos transpor to priemonės variklio išmetamų teršalų atitikties patvir tinimas
Suteikiant tipo patvir tinimą vienarūšiais degalai s varomai dujinei transpor to priemonei ir dvirūšiais degalais 
varomoms dujinėms transpor to priemonėms, veikiančioms dujų režimo sąlygomis ir varomoms SND arba 
GD / biometanu, kaip tos pačios šeimos transpor to priemonėms, 1 tipo bandymas atliekamas naudojant 
vienos rūšies etaloninius dujinius degalus. Kaip etaloniniai degalai gali būti pasir inkti bet kurios rūšies dujiniai 
degalai . Transpor to priemonė laikoma atitinkančia reikalavi mus, jei atitinka šiuos reikalavi mus.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/347  
1.1.2.2.1. Transpor to priemonė atitinka šios taisyklės 6.3.6.3 punkt e pateiktą šeimos nario apibrėžtį.
1.1.2.2.2. Jei bandomieji degalai yra etaloniniai degalai A (SND atveju) arba G20 (GD / biometano atveju), išmetamųjų 
teršalų kiekio rezultatas dauginamas iš susijusio koefic iento r, apskaičiuot o pagal šio priedo 1.1.2.1.4 punktą, 
jei r > 1; jei r < 1, jokių pataisų daryti nereikia.
1.1.2.2.3. Jei bandomieji degalai yra etaloniniai degalai B (SND atveju) arba G25 (GD / biometano atveju), išmetamųjų 
teršalų kiekio rezultatas padali jamas iš susijusio koeficie nto r, apskaičiuoto pagal šio priedo 1.1.2.1.4 punktą, 
jei r < 1; jei r > 1, jokių pataisų daryti nereikia.
1.1.2.2.4. Gamint ojo prašymu 1 tipo bandymai gali būti atliekami naudojant abiejų rūšių etaloninius degalus, kad 
nereikėtų daryti jokių pataisų.
1.1.2.2.5. Transpor to priemonės išmetamųjų teršalų kiekis (tiek išmatuotas, tiek apskaičiuotas) turi atitikti jos kategor ijai 
nustatytas ribines vertes.
1.1.2.2.6. Jei to paties variklio bandymai kartojami, rezultatai, gauti su etaloniniais degalais G20, arba A, ir su etaloniniais 
degalai s G25, arba B, pirmiau turi būti suvidurkinti; po to, naudojant šiuos vidutinius rezultatus, 
apskaičiuojamas koeficie ntas r.
1.1.2.2.7. Nepažeidžiant šio priedo 2.6.4.1.2 punkto, atliekant 1 tipo bandymą leidžiama naudoti tik benziną arba, jeigu 
veikia dujų režimas, leidžiama tuo pat metu naudoti ir dujas, su sąlyga, kad suvar tojamos dujų energi jos kiekis 
viršij a 80 proc. visos per bandymą suvar tojamos energijos. Ši procentinė dalis apskaičiuojama pagal šio priedo 
3 priedėlyje nustatytą metod ą.
1.2. Bandymų skaičius nustatomas pagal A6/1 pav. pateiktą struktūr inę sche mą. Ribinė vertė yra didžiausioji 
atitinkamų kriterinių išmetamųjų teršalų leidžiamoji vertė, nurodyta šios taisyklės 1 lentelėje.
1.2.1. A6/1 paveiks lo struktūr inė sche ma taikoma tik visam taikytinam WLTP bandymų ciklui, o ne atskiroms 
fazėms.
1.2.2. Bandymų rezultatai yra vertės pritaikius taikytinas pataisas, kaip numatyta B7 ir B8 priedų baigiamojo 
apdorojimo lentelėse.
1.2.3. Viso ciklo verčių nustatymas
1.2.3.1. Jei kurio nors bandymo metu viršijama kriterinių išmetamųjų teršalų ribinė vertė, transpor to priemonė 
pripažįstama netinkama.
1.2.3.2. Atsižvelgdamas į transpor to priemonės tipą, gamintojas pagal A6/1 lentelę gali deklar uoti, kai taikytina, 
išmetamo CO 2 masės, elektros energijos sąnaudų, degalų sąnaudų, degalų naudojimo efektyvumo vertes ir 
GER bei VER vertes kaip viso ciklo vertes.
1.2.3.3. 1A lygis
OVC-HEV , veikiančių darbinio įkrov os naudojimo režimo sąlygomis, elektros energi jos sąnaudų 
deklar uojamoji vertė negali būti nustatyta pagal A6/1 pav. Ji turi būti naudojama kaip tipo patvir tinimo vertė, 
jei deklar uojamoji CO2 vertė pripažįstama patvir tinimo verte. Jei yra ne taip, kaip tipo patvir tinimo vertė 
naudojama išmatuotoj i elektros energijos sąnaudų vertė. Deklar uojamosios išmetamo CO 2 masės ir elektros 
energi jos sąnaudų koreliacijo s įrodymai pateikiami atsakingai instituci jai iš anksto, jei taikytina.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/348 2021 11 26  
1B lygis
OVC-HEV , veikiančių darbiniu įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, degalų sąnaudų deklar uojamoji vertė 
nėra nustatoma pagal A6/1 pav. Ji turi būti naudojama kaip tipo patvir tinimo vertė, jei deklar uojamoji 
elektros energijos sąnaudų vertė pripažįstama patvir tinimo verte. Priešingu atveju kaip tipo patvir tinimo 
vertė naudojama išmatuotoj i degalų naudojimo efektyvumo vertė. Deklar uojamojo degalų naudojimo 
efektyvumo ir elektros energijos sąnaudų koreliacijo s įrodymai pateikiami atsakingai instituci jai iš anks to, jei 
taikytina.
1.2.3.4. Jei po pirmo bandymo įvykdomi visi naudotinos A6/2 lentelės 1 eilutės kriterijai, visos gamintojo deklar uoto s 
vertės pripažįstamos tipo patvir tinimo vertėmis. Neįvykdžius bent vieno naudotinos A6/2 lentelės 1 eilutės 
kriterijaus, su ta pačia transpor to priemone atliekamas antras bandymas.
1.2.3.5. Po antro bandymo apskaičiuojami vidutiniai aritmetiniai dviejų bandymų rezultatai. Jei šie vidutiniai 
aritmetiniai rezultatai atitinka visus taikytinos A6/2 lentel ės 2 eilutėje pateiktus kriterijus, visos gam intojo 
deklar uoto s vertės pripažįstamos tipo patvir tinimo verte. Neįvykdžius bent vieno naudotinos A6/2 lentelės 2 
eilutės kriterijaus, su ta pačia transpor to priemone atliekamas trečias bandymas.
1.2.3.6. Po trečio bandymo apskaičiuojami vidutiniai aritmetiniai trijų bandymų rezultatai. Visų parametrų, kurie 
atitinka naudotinos A6/2 lentelės 3 eilutės atitinkamą kriterijų, atveju deklar uojamoji vertė laikoma tipo 
patvir tinimo verte. Bet kurio parametro, kuris neatitinka naudotinos A6/2 lentelės 3 eilutės atitinkamo 
kriterijaus, vidutinis aritmetinis rezultatas laikomas tipo patvir tinimo verte.
1.2.3.7. Jei po pirmo arba antro bandymo neįvykdomas nė vienas naudotinos A6/2 lentelės kriterijus, gamintojo 
prašymu ir gavus atsakingos institucijos pritarimą, gali būti iš naujo deklar uojamos didesnės išmetamųjų 
teršalų ar sąnaudų vertės arba mažesnės elektr inės ridos vertės, kad būtų sumažintas tipo patvir tinimui 
reikalingų bandymų skaičius.
1.2.3.8. Priėmimo verčių nustatymas
1.2.3.8.1. Tik 1A lygis
Be 1.2.3.8.2 punkt o reikala vimo, bandymų skaičiaus kriterijams nustatyti pagal A6/2 lentelę naudojamos šios 
dCO2 1, dCO2 2 ir dCO 3 priėmimo vertės:
dCO2 1 = 0,990
dCO2 2 = 0,995
dCO2 3 = 1,000
1.2.3.8.2. Tik 1A lygis
Jei OVC-HEV įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą sudaro du ar daugiau taikytinų WLTP bandymų ciklų ir 
dCO2 x vertė yra mažesnė už 1,0, dCO2x vertė pake ičiama į 1,0.
1.2.3.9. Jei bandymo rezultatas arba rezultatų vidurkis buvo priimtas ir patvir tintas kaip tipo patvir tinimo vertė, šis 
rezultatas tolesniuose skaičiavim uose vadinamas deklar uojamoji verte.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/349  
A6/1 lentelė
Gamint ojo deklar uoto ms vertėms taikomos taisyklės (viso ciklo vertės) (a)(kai taikytina) 
Galios pavaraTik 1A lygis
MCO2 (b)
pamatuota1A lygis:
FC
(kg/100 km)1B lygis:
FE (km/l ar  
km/kg)Elektros energijos 
sąnaudos (c)
(Wh/km) čia:Visa elektr inė rida 
/ grynoji elektr inė 
rida(c)
(km)
Pagal B6 priedą 
bandyt os transpor to 
priemonės (tik vidaus 
degimo varikliu 
varomos)MCO2
B7 priedo 
3 dalisFC
B7 priedo 1.4 
punktasFE
B7 priedo 1.4 
punktas – –
NOVC-FCHV –FC CS
B8 priedo 
4.2.1.2.1 
punktas
.FECS
B8 priedo 
4.2.1.2.1 
punktas– –
OVC-FCHVCD – FC ,CD Netaikytina EC AC,CD VER
CS – FC CS Netaikytina – –
NOVC-HEVMCO2,CS
B8 priedo 
4.1.1 punktas–FECS
B8 priedo 
4.1.1.1 
punktas– –
OVC-HEVCDMCO2,CD
B8 priedo 
4.1.2 punktas–FECD
B8 priedo 
4.6.1 punktas1A lygis EC AC,CD
B8 priedo 4.3.1 
punktas
1B lygis EC
B8 priedo 4.6.2 
punktasVER
B8 priedo 
4.4.1.1 punktas
CSMCO2,CS
B8 priedo 
4.1.1 punktas–FECS
B8 priedo 
4.1.1.1 
punktas– –
PEV – – –EC WLTC
B8 priedo 4.3.4.2 
punktasGER WLTC
B8 priedo 4.4.2 
punktas
(a)Deklar uojamoji vertė – vertė, kuriai, kai taikytina, yra taikomos būtinos pataisos.
(b)Suapvalinimas iki 2 skaičių po kablelio pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą.
(c)Suapvalinimas iki vieno skaičiaus po kablelio pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/350 2021 11 26  
A6/1 pav.
1 tipo bandymų skaičiaus nus tatymo schema
A6/2 lentelė
Bandymų skaičiaus kriter ijai 
Tik vidaus degimo varikliu varomų transpor to priemonių, NOVC-HEV ir OVC-HEV įkro vos palaikymo 1 tipo 
bandymas 
BandymasSprendimo 
parametrasKriteriniai išmetamieji 
teršalai1A lygis MCO2 1B lygis FE
1 eilutė Pirmasis 
bandymasPirmojo bandymo 
rezultatai≤ Reglamentuota 
ribinė vertė × 0,9≤ Deklar uojamoji 
vertė × dCO2 1(b)≥ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0
2 eilutė Antrasis 
bandymasPirmojo ir antrojo 
bandymų rezultatų 
aritmetinis vidurkis≤ Reglamentuota 
ribinė vertė × 1,0 (a)≤ Deklar uojamoji 
vertė × dCO2 2(b)≥ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0
3 eilutė Trečiasis 
bandymasTrijų bandymų 
rezultatų 
aritmetinis vidurkis≤ Reglamentuota 
ribinė vertė × 1,0 (a)≤ Deklar uojamoji 
vertė × dCO2 3(b)≥ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0
(a)Kiekvieno bandymo rezultatas atitinka reglamentuotą ribinę vertę.
(b)dCO2 1, dCO2 2 ir dCO2 3 vertės nustatomos pagal šio priedo 1.2.3.8 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/351  
OVC-HEV įkrov os naudojimo 1 tipo bandymas
BandymasSprendimo 
parametrasKriterin iai 
išmetamieji teršalai1A lygis MCO2,CD1B lygis
EC1A lygis VER
1 eilutė Pirmasis 
bandymasPirmojo bandymo 
rezultatai≤ Reglamentuota 
ribinė vertė × 
0,9 (a)≤ 
Deklar uoja -
moji vertė × 
dCO2 1(c)≤ 
Deklar uoja -
moji vertė × 
1,0≥ 
Deklar uojamoji 
vertė × 1,0
2 eilutė Antrasis 
bandymasPirmojo ir antrojo 
bandymų rezultatų 
aritmetinis vidurkis≤ Reglamentuota 
ribinė vertė × 
1,0 (b)≤ 
Deklar uoja -
moji vertė × 
dCO2 2(c)≤ 
Deklar uoja -
moji vertė × 
1,0≥ 
Deklar uojamoji 
vertė × 1,0
3 eilutė Trečiasis 
bandymasTrijų bandymų 
rezultatų 
aritmetinis vidurkis≤ Reglamentuota 
ribinė vertė × 
1,0 (b)≤ 
Deklar uoja -
moji vertė × 
dCO2 3(c)≤ 
Deklar uoja -
moji vertė × 
1,0≥ 
Deklar uojamoji 
vertė × 1,0
(a)OVC-HEV įkrov os naudojimo 1 tipo bandymui nustatyta vertė 0,9 keičiama į 1,0 tik tada, kai įkrov os naudojimo bandymą sudaro du 
ar daugiau taikytinų WLTC ciklų.
(b)Kiekvieno bandymo rezultatas atitinka reglamentuotą ribinę vertę.
(c)dCO2 1, dCO2 2 ir dCO2 3 vertės nustatomos pagal šio priedo 1.2.3.8 punktą.
PEV
Bandymas Sprendimo parametrasElektros energi jos 
sąnaudosGER
1 eilutė Pirmasis 
bandymasPirmojo bandymo 
rezultatai≤ Deklar uojamoji vertė 
× 1,0≥ Deklar uojamoji vertė × 
1,0
2 eilutė Antrasis 
bandymasPirmojo ir antrojo 
bandymų rezultatų 
aritmetinis vidurkis≤ Deklar uojamoji vertė 
× 1,0≥ Deklar uojamoji vertė × 
1,0
3 eilutė Trečiasis 
bandymasTrijų bandymų rezultatų 
aritmetinis vidurkis≤ Deklar uojamoji vertė 
× 1,0≥ Deklar uojamoji vertė × 
1,0
Tik 1A lygis
1 tipo OVC-FC HV bandymas įkro vos naudojimo režimo sąlygomis.
BandymasSprendimo 
parametrasFC,CD EC AC,CD VER
1 eilutė Pirmasis 
bandymasPirmojo bandymo 
rezultatai≤ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0≤ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0≥ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0
2 eilutė Antrasis 
bandymasPirmojo ir antrojo 
bandymų rezultatų 
aritmetinis vidurkis≤ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0≤ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0≥ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0
3 eilutė Trečiasis 
bandymasTrijų bandymų 
rezultatų 
aritmetinis vidurkis≤ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0≤ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0≥ Deklar uojamoji 
vertė × 1,0
NOVC-FCHV ir OVC-FC HV įkro vos naudojimo režimo sąlygomis (jei taikytina)
Bandymas Sprendimo parametras 1A lygis FC CS 1B lygis FE CS
1 eilutė Pirmasis 
bandymasPirmojo bandymo 
rezultatai≤ Deklar uojamoji vertė 
× 1,0≥ Deklar uojamoji vertė × 
1,0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/352 2021 11 26  
2 eilutė Antrasis 
bandymasPirmojo ir antrojo 
bandymų rezultatų 
aritmetinis vidurkis≤ Deklar uojamoji vertė 
× 1,0≥ Deklar uojamoji vertė × 
1,0
3 eilutė Trečiasis 
bandymasTrijų bandymų rezultatų 
aritmetinis vidurkis≤ Deklar uojamoji vertė 
× 1,0≥ Deklar uojamoji vertė × 
1,0
1.2.4. Atskirų fazių verčių nustatymas
1.2.4.1. Atskiros fazės CO2 kiekio vertė
1.2.4.1.1. Kai priimama per visą ciklą išmetamo CO 2 kiekio deklar uojamoji vertė, bandymo rezultatų atskiros fazės 
verčių aritmetinis vidurkis, išreikštas g/km, padauginamas iš CO2_AF korega vimo koeficie nto, taip išlyginant 
skirtumą tarp deklar uojamosios vertės ir bandymo rezultatų. Ši pakoreguota vertė turi būti CO 2 tipo 
patvir tinimo vertė.
CO2 AF¼Declaredvalue
Phasecombinedvalue
čia:
Phasecombinedvalue ¼ðCO2 aveL×D LÞþðCO2 aveM×D MÞþðCO2 aveH×D HÞþðCO2 aveexH×D exHÞ
DLþD MþD HþD exH
čia:
CO2 ave L – vidutinis aritmetinis išmetamo CO2 masės rezultatas gavus L fazės bandymo rezultatą (-us), 
g/km;
CO2 ave M – vidutinis aritmetinis išmetamo CO 2 masės rezultatas gavus M fazės bandymo 
rezultatą (-us), g/km;
CO2 aveH– vidutinis aritmetinis išmetamo CO 2 masės rezultatas gavus H fazės bandymo 
rezultatą (-us); g/km;
CO2 aveexH– vidutinis aritmetinis išmetamo CO2 masės rezultatas gavus exH fazės bandymo 
rezultatą (-us), g/km;
DL – teori nis L fazės atstumas, km;
DM – teori nis M fazės atstumas, km;
DH – teori nis H fazės atstumas, km;
DexH – teori nis exH fazės atstumas, km.
1.2.4.1.2. Jei per visą ciklą išmetamo CO 2 masės deklar uojamoji vertė nepr iimama, atskiros fazės metu išmetamo CO 2 
masės tipo patvir tinimo vertė apskaičiuojama išvedus visų atitinkamos fazės bandymų rezultatų aritmetinį 
vidurkį.
1.2.4.2. Atskiros fazės degalų sąnaudų vertės
Dega lų sąnaudų vertė apskaičiuojama pagal atskiros fazės metu išmetamo CO2 masę, naudojant šio priedo 
1.2.4.1 punkto lygtis ir išmetamųjų teršalų kiekio aritmetinį vidurkį.
2. 1 tipo bandymas
2.1. Apžvalg a
2.1.1. 1 tipo bandymą sudaro nurodyto s dinamometro parengimo, degalų pripylimo, stabiliza vimo ir veikimo 
sąlygų sekos.
2.1.2. Atliekant 1 tipo bandymą transpor to priemonė naudojama ant važiuoklės dinamometro interpoli acijos šeimai 
taikomo WLTC metu. Pasto viojo tūrio ėminių ėmikliu neper traukiamai imama proporcing a praskiestų 
variklio išmetamų teršalų dalis, kad vėliau būtų galima atlikti jos analizę.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/353  
2.1.3. Matuojama visų junginių, kurių praskiesta išmetama masė yra matuojama, foninė koncentracija. Todėl 
atliekant variklio išmetamų teršalų kiekio bandymus turi būti imami ir analizuojami skiedimo oro ėminiai.
2.1.3.1. Foninių kietųjų dalelių mata vimas
2.1.3.1.1. Jeigu, atliekant išmetamųjų teršalų matavi mus, gamin tojas reikalauja atimti skiedimo oro arba skiedimo 
tunelio foninių kietųjų dalelių masę, šios foninės vertės nustatomos taikant šio priedo 2.1.3.1.1.1–2.1.3.1.1.3 
punktuose išvardytas procedūras.
2.1.3.1.1.1. Didžiausioji leidžiamoji foninių verčių pataisa turi atitikti masę filtre, atitinkančią 1 mg/km bandymo sraut o.
2.1.3.1.1.2. Jei foninė vertė viršij a šią ribą, atimama numatyt oji 1 mg/km vertė.
2.1.3.1.1.3. Jeigu atėmus foninių kietųjų dalelių lygio vertę gaunamas neigiamas rezultatas, foninė vertė laikoma lygia 
nuliui.
2.1.3.1.2. Skiedimo oro foninių kietųjų dalelių masės lygis nustatomas leidžiant filtruotą skiedimo orą per foninį kietųjų 
dalelių filtrą. Oras įleidžiamas iš vietos, esančios iškar t už skiedimo oro filtrų. Foninio lygio vertės, išreikštos 
μg/m3, nustatomos kaip bent 14 mata vimų slankusis aritmetinis vidurkis, per savaitę atliekant bent vieną 
mata vimą.
2.1.3.1.3. Skiedimo tunelio foninių kietųjų dalelių masės lygis nustatomas leidžiant filtruotą skiedimo orą per foninį 
kietųjų dalelių filtrą. Oras įleidžiamas iš tos pačios vietos, kurioje paimamas kietųjų dalelių ėmin ys. Jei 
bandant taikomas antr inis skiedimas, atliekant foninį matavimą, antr inio skiedimo siste ma turi būti aktyvi. 
Vieną matavim ą galima atlikti bandymo dieną, prieš bandymą arba po jo.
2.1.3.2. Foninių kietųjų dalelių kiekio nustatymas (jeigu reikia išmatuoti kietųjų dalelių skaičių)
2.1.3.2.1. Jei gamint ojas reikalauja atlikti foninių verčių korega vimą, foninio lygio vertės nustatomos toliau nurodytu 
būdu.
2.1.3.2.1.1. Foninę vertę galima apskaičiuoti arba išmatuoti. Didžiausiasis leidžiamasis foninės vertės korega vimas turi 
sietis su didžiausiuoju leidžiamuoju nuotėkio inter valu kietųjų dalelių kiekio mata vimo sistemoje (0,5 dalelės 
kubiniame centimetre), nustatytu pagal dalelių koncentracij os mažinimo koeficientą PCRF ir CVS srautą, 
naudotą faktinio bandymo metu.
2.1.3.2.1.2. Atsakinga institucija arba gamint ojas gali reikalauti vietoj apskaičiuotų verčių naudoti faktinius foninių 
mata vimų rezultatus.
2.1.3.2.1.3. Jeigu atėmus foninių kietųjų dalelių lygio vertę gaunamas neigiamas rezultatas, PN rezultatas laikoma lygiu 
nuliui.
2.1.3.2.2. Skiedimo oro foninių kietųjų dalelių kiekio lygis nustatomas imant filtruoto skiedimo oro ėminius. Jie 
įleidžiami iš vietos, esančios iškar t už skiedimo oro filtrų, į PN matavimo sistem ą. Foninio lygio vertės, 
išreikštos dalelėmis kubiniame centimetre, nustatomos kaip bent 14 matavim ų slankusis aritmetinis vidurkis, 
per savaitę atliekant bent vieną matavimą.
2.1.3.2.3. Skiedimo tunelio foninių kietųjų dalelių kiekio lygis nustatomas imant filtruoto skiedimo oro ėminius. Jie 
imami toje pačioje vietoje, kurioje imamas PN ėminys. Jei atliekant bandymą taikomas antr inis skiedimas, 
atliekant foninį mata vimą, antr inio skiedimo sistema turi būti aktyvi. Vieną matavimą galima atlikti bandymo 
dieną, prieš bandymą arba po jo, naudojant faktinį PCRF ir CVS srautą, naudotą bandymo metu.
2.2. Bendra bandymų kameros įranga
2.2.1. Matuotini parametraiLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/354 2021 11 26  
2.2.1.1. Toliau nurodoma temperatūra matuojama ±1,5 °C tikslumu:
a)bandymo kameros aplink os oro;
b)skiedimo ir ėminių ėmimo sistemos, kaip reikalaujama dėl B5 priede nustatytų išmetamųjų teršalų 
mata vimo sistem ų.
2.2.1.2. Atmosferos slėgis turi būti išmatuotas ±0,1 kPa glaudumu.
2.2.1.3. Specifinis drėgnis H turi būti išmatuotas ±1 g H2O/kg sauso oro glaudumu.
2.2.2. Bandymų kamera ir stabilizavimo zona
2.2.2.1. Bandymų kamera
2.2.2.1.1. Bandymo kameros temperatūros nuostatis turi būti 23 °C. Faktinės vertės leidžiamoji nuokr ypa turi būti ±5 °C 
ribose. Oro temperatūra ir drėgnis bandymo kameros aušinimo pūstuv o išleidimo angoje matuojami ne 
mažesniu nei 0,1 Hz dažniu. Temperatūros bandymo pradžioje reikalavi mai pateikia mi šio priedo 2.8.1 
punkt e.
2.2.2.1.2. Bandymo kameros oro arba variklio įsiurbiamo oro specifi nis drėgnis H:
5,5≤H≤12,2 (g H2O/kg sauso oro)
2.2.2.1.3. Drėgnis matuojamas neper traukiamai, ne mažesniu nei 0,1 Hz dažniu.
2.2.2.2. Stabiliza vimo zona
Stabiliza vimo zonos temperatūros nuostatis turi būti 23 °C, o faktinės vertės leidžiamoji nuokr ypa turi būti 
±3 °C, vertinant pagal 5 min. slankųjį aritmetinį vidurkį, ir negali būti sistemingo nuokr ypio nuo nuostačio. 
Temperatūra matuojama neper traukiamai ne mažesniu nei 0,033 Hz dažniu (kas 30 s).
2.3. Bandomoji transpor to priemonė
2.3.1. Bendroji dalis
Visos bandomosios transpor to priemonės sudedamosios dalys atitinka serijinę gam ybą arba, jei transpor to 
priemonė skiriasi nuo serijinės gam ybos transpor to priemonių (pvz., atliekant blogiausiojo scenar ijaus 
bandymus), parengiamas išsamus aprašas. Parinkdami bandomąją transpor to priemonę, gam intojas ir 
atsakinga institucija turi susitar ti, kuris transpor to priemonės modelis yra tipinis interpoli acijos šeimai.
Jeigu interpoli acijos šeimos transpor to priemonėse yra įrengtos skirtingos išmetamųjų teršalų kontrolės 
sistem os, galinčios turėti poveikio išmetamiesiems teršalams, gamint ojas atsakingai institucijai įrodo, kad 
pasir inkta (-os) bandomoji (-sios) transpor to priemonė (-s) ir jos (jų) 1 tipo bandymo rezultatai yra tipiški 
interpoliaci jos šeimai, arba kad interpoli acijos šeima, atlikus bandymus su viena ar daugiau pavienių 
transpor to priemonių, kurių išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos skiriasi, atitinka kriteriniams 
išmetamiesiems teršalams keliamus reikala vimus.
Išmetamųjų teršalų mata vimui taikoma naudojant bandomąją transpor to priemonę H nustatyta kelio apkrova. 
Kelio apkro vos matr icos šeimos atveju, matuojant išmetamuosius teršalus, taikoma transpor to priemonei HM 
pagal B4 priedo 5.1 punktą apskaičiuota kelio apkro va.
Jei gam intojo prašymu naudojamas interpoli acijos metod as (žr. B7 priedo 3.2.3.2 punktą), atliekamas 
papildomas išmetamųjų teršalų matavim as esant kelio apkrovai , nustatytai su bandomąja transpor to 
priemone L. Transpor to priemonių H ir L bandymai turėtų būti atliekami su ta pačia bandomąja transpor to 
priemone ir esant mažiausiam n/v santykiui interpoli acijos šeimoje (taikant ±1,5 proc. leidžiamąją nuokr ypą). 
Kelio apkrov os matr icos šeimos atveju papildomas išmetamųjų teršalų matavim as atliekamas taikant kelio 
apkro vą, apskaičiuotą transpor to priemonei LM pagal B4 priedo 5.1 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/355  
Gali būti naudojami skirtingoms kelio apkrov os matr icos šeimoms nustatyti kelio apkro vos koeficientai ir 
bandomųjų transpor to priemonių L ir H bandymo masė. Taip pat gali būti naudojami skirtingų kelio 
apkro vos šeimų koeficientai, jeigu atsakingai institucijai buvo įrodyti šių kelio apkrov os šeimų skirtumai, jie 
yra jai priimtini ir tie skirtumai atsiranda dėl B4 priedo 6.8 punkt o taikymo ar dėl skirtingoms padangų 
kategor ijoms priklausančių padangų, be to, laikomasi šio priedo 2.3.2 punkto reikalavimų.
2.3.2. CO2 interpol iacij os intervalas
2.3.2.1. Interpoliacijos metod as naudojamas tik jeigu bandomųjų transpor to priemonių L ir H CO2 kiekio skirtumas 
per taikomą ciklą, atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 9 veiksmą , yra nuo 5 g/km iki didžiausiosios 
vertės, nustatytos šio priedo 2.3.2.2 punkt e.
2.3.2.2. Didžiausiasis leidžiamasis transpor to priemonių L ir H išmetamo CO2 kiekio skirtumas per taikomą ciklą, 
atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 9 veiksmą, yra 20 proc. plius 5 g/km transpor to priemonės H 
išmetamo CO2 kiekio, bet jis yra ne mažesnis kaip 15 g/km ir ne didesnis kaip 30 g/km. Žr. A6/2 pav.
A6/2 pav.
Tik vidaus degimo varikliu varomų transpor to priemonių inter poliacijos inter valas
Šis apribojimas nėra taikomas kelio apkro vos matr icos šeimai arba tuo atveju, kai transpor to priemonių L ir H 
kelio apkro vos apskaičia vimas grindžiamas numatytąja kelio apkro va.
2.3.2.2.1. Leidžiamą interpoliacijos inter valą, apibrėžtą šio priedo 2.3.2.2 punkt e, galima padidinti 10 g/km CO 2 (žr. 
A6/3 pav.), jeigu bandoma tos šeimos transpor to priemonė M ir tenkinamos šio priedo 2.3.2.4 punkto 
sąlygos. Tokį padidinimą interpoliacijos šeimoje galima atlikti tik vieną kartą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/356 2021 11 26  
A6/3 pav.
Tik vidaus degimo varikliu varomų transpor to priemonių inter poliacijos inter valas su transpor to priemone M
2.3.2.3. Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos patvir tinimą atskiros transpor to priemonės verčių 
interpoliaci jos metod o taikymas šeimai gali būti praplėstas, jei didžiausioji ekstrapoliaci ja (B7 priedo A7/1 
lentelės 10 veik smas) transpor to priemonės H išmetamo CO 2 kiekio (B7 priedo A7/1 lentelės 9 veiksma s) 
neviršij a daugiau nei 3 g/km ir (arba) nėra daugiau nei 3 g/km mažesnė už transpor to priemonės L išmetamą 
CO2 kiekį (B7 priedo A7/1 lentelės 9 veiksmas). Ši ekstrapoliacija galioja tik absoliučiose 2.3.2.2 punkt e 
nustatyt o interpoliaci jos inter valo ribose.
Kalbant apie kelio apkrov os matr icos šeimos taikymą arba tuo atveju, kai transpor to priemonių L ir H kelio 
apkro vos apskaičiavimas grindžiamas numatytąja kelio apkro va, ekstrapoliacijos taikyti neleidžiama.
2.3.2.4. Transpor to priemonė M
Transpor to priemonė M – transpor to priemonė, užimanti tarpinę vietą interpoliacijos šeimoje tarp transpor to 
priemonių L ir H, kurios ciklo energijos poreikis turėtų būti kuo artimesnis transpor to priemonių L ir H 
vidurkiui.
Transpor to priemonės M pasir inkimo ribos (žr. A6/4 pav.) yra toki os, kad nei transpor to priemonių H ir M 
išmetamo CO2 kiekio verčių skirtumas, nei transpor to priemonių M ir L išmetamo CO 2 kiekio verčių 
skirtumas nebūtų didesnis nei pagal šio priedo 2.3.2.2 punktą leidžiamas CO 2 kiekio inter valas. Turi būti 
užregistr uojami apibrėžti kelio apkrov os koeficientai ir apibrėžta bandomoji masė.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/357  
A6/4 pav.
Transpor to priemonės M pasir inkimo ribos
1A lygis
Pakoreguotosios apskaičiuotos ir suvidurkintos transpor to priemonės M išmetamo CO 2 masės MCO2,c,6,M 
tiesiškumas, atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 6 veiksmą, tikrinamas lyginant tiesiniu būdu 
interpoliuojamą per taikomą ciklą transpor to priemonių L ir H išmetamo CO 2 masę, atsižvelgiant į 
pakoreguotąją apskaičiuotą ir suvidurkintą transpor to priemonės H išmetamo CO 2 masę MCO2,c,6,M ir 
transpor to priemonės L išmetamo CO 2 masę MCO2,c,6,L , atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 6 veiksmą , 
susijusį su tiesine išmetamo CO 2 masės interpoliacija.
1B lygis
Būtina atlikti papildomą bandymų suvidurkinimą, naudojant CO 2 rezultatą, gautą atlikus 4a veiksmą 
(neaprašyta A7/1 lentelėje). Pakoreguotosi os apskaičiuot os ir suvidurkintos transpor to priemonės M 
išmetamo CO 2 masės MCO2 ,c,4a,M tiesiškumas, atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 4a veik smą, 
tikrinamas lyginant tiesiniu būdu interpoli uojamą per taikomą ciklą transpor to priemonių L ir H išmetamo 
CO2 masę, atsižvelgiant į pakoreguotąją apskaičiuotą ir suvidurkintą transpor to priemonės H išmetamo CO2 
masę MCO2,c,4a,H ir transpor to priemonės L išmetamo CO2 masę MCO2,c,4a,L , atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje 
nurodytą 4a veiksmą , susijusį su tiesine išmetamo CO2 masės interpoli acija.
1A lygis ir 1B lygis
Transpor to priemonės M tiesiškumo kriterijus (žr. A6/5 pav.) laikomas įvykdytu, jei transpor to priemonės M 
išmetamo CO2 masė per taikomą WLTC, atėmus interpoliacijos būdu gautą išmetamo CO2 masę, yra 
mažesnė nei 2 g/km arba 3 proc. interpoliuot osios vertės (nelygu, kuri iš verčių yra mažesnė), bet ne mažesnė 
nei 1 g/km.
A6/5 pav.
Transpor to priemonės M tiesiškumo kriter ijus
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/358 2021 11 26  
Jeigu tiesiškumo kriterijus yra įvykdytas, interpoli uojamos pavienių transpor to priemonių L ir H išmetamo 
CO2 kiekio vertės.
Jeigu tiesiškumo kriterijus nėra įvykdytas, interpoliacijos šeima padalijama į dvi dalis, apimančias transpor to 
priemones, kurių ciklo energijos poreikis yra inter vale tarp transpor to priemonių L ir M ciklo energi jos 
poreikio verčių, ir transpor to priemones, kurių ciklo energi jos poreikis yra intervale tarp transpor to 
priemonių M ir H ciklo energi jos poreikio verčių. Tokiu atveju transpor to priemonės M išmetamo CO 2 
galutinė masė nustatoma taikant tokį pat procesą kaip transpor to priemonei L ar H. Žr. B7 priedo A7/1 
lentelėje nurodytą 9 veiksmą.
Transpor to priemonėms, kurių ciklo energijos poreikis yra inter vale tarp transpor to priemonių L ir M ciklo 
energi jos poreikio verčių, kiekvienas interpoli acijos metod o taikymo remiantis atskiromis vertėmis požiūr iu 
svarbus transpor to priemonės H parametras pakeičiamas atitinkamu transpor to priemonės M parametr u.
Transpor to priemonėms, kurių ciklo energi jos poreikis yra inter vale tarp transpor to priemonių M ir H ciklo 
energi jos poreikio verčių, kiekvienas interpoli acijos metod o taikymo remiantis atskiromis vertėmis požiūr iu 
svarbus transpor to priemonės L parametras pakeičiamas atitinkamu transpor to priemonės M parametr u.
2.3.3. Įvažinėjimas
Pateikt os transpor to priemonės techninė būklė turi būti gera. Ji turi būti įvažinėta ir iki bandymo nuvažiavus i 
3 000 –15 000 km. Variklis, pavarų dėžė ir transpor to priemonė turi būti įvažinėti pagal gam intojo 
rekomendacijas.
2.4. Nustatymai
2.4.1. Stendo nustatymai ir patikra atliekami paga l B4 priedą.
2.4.2. Dinamometro veikimas
2.4.2.1. Veikiant dinamometr ui pagalbiniai įtaisai išjungiami arba deaktyvinami, jei jų veikimas nėra privalomas pagal 
teisės aktus (pvz., dienos žibintai).
2.4.2.1.1. Tik 1A lygis
Jeigu transpor to priemonėje yra inercinio riedėjimo funkci ja, ši funkci ja deaktyvinama jungikliu arba 
aktyva vus transpor to priemonės dinamometro veik seną važiuoklės dinamometro bandymo metu, išskyr us 
bandymus, pagal kurių procedūros reikalavimus inercinio riedėjimo funkci ja yra akivaizdžiai reikaling a.
2.4.2.2. Transpor to priemonės dinamometro veik sena, jei taikoma, aktyvinama pagal gamintojo instr ukcijas (pvz., tam 
tikra seka naudojant ant vairo esančius mygtukus, naudojant gamintojo darbinį bandiklį, išimant saugiklį).
1A lygis
Gamint ojas atsakingai institucijai pateikia neaktyvių įtaisų ir (arba) funkcijų sąrašą ir deaktyvinimo 
pagr indimą. Dinamometro veikseną patvir tina atsaking a instituci ja, o jos naudojimo veiksma i yra 
užregistr uojami.
1B lygis
Gamint ojas atsakingai institucijai pateikia neaktyvių įtaisų sąrašą ir deaktyvinimo pagr indimą. Dinamometro 
veikseną patvir tina atsakinga institucija, o jos naudojimo veiksma i yra užregistr uojami.
2.4.2.3. 1A lygis
Transpor to priemonės dinamometro veikse na negali aktyvinti, moduliuoti, pavėlinti ar išjungti jokios dalies 
(išskyr us inercinio riedėjimo funkci ją), turinčios įtakos išmetamiesiems teršalams ir degalų sąnaudoms 
bandymo sąlygomis, veikimo. Bet koks įtaisas, turintis įtakos važiuoklės dinamometro veikse nai, nustatomas 
taip, kad užtikr intų tinkamą veik seną.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/359  
1B lygis
Transpor to priemonės dinamometro veikse na negali aktyvinti, moduliuoti, pavėlinti ar išjungti jokios dalies, 
turinčios įtakos išmetamiesiems teršalams ir degalų sąnaudoms bandymo sąlygomis, veikimo. Bet koks 
įtaisas, turintis įtakos važiuoklės dinamometro veikse nai, nustatomas taip, kad užtikr intų tinkamą veikse ną.
2.4.2.4. Bandoma jai transpor to priemonei skirto dinamometro tipo pasir inkimas
2.4.2.4.1. Jei bandomoji transpor to priemonė turi dvi varančiąsias ašis ir WLTP sąlygomis per taikomą ciklą dalį laiko 
arba nuolat yra varomos arba energiją rekuper uoja dvi ašys, ji bandoma ant B5 priedo 2.2 ir 2.3 punktų 
reikala vimus atitinkančio dinamometro, veikiančio keturi ų ratų pavaros režimo sąlygomis.
2.4.2.4.2. Jei bandomoji transpor to priemonė bandoma naudojant tik vieną varančiąją ašį, ji bandoma ant B5 priedo 2.2 
punkt o reikalavi mus atitinkančio dinamometro, veikiančio dviejų ratų pavaros režimo sąlygomis.
Gamint ojo prašymu ir gavus tipo patvir tinimo institucijos pritarimą, transpor to priemonė su viena varančiąja 
ašimi gali būti bandoma ant keturių rato pavaros dinamometro, veikiančio keturi ų ratų pavaros režimo 
sąlygomis.
2.4.2.4.3. Jei bandomojoje transpor to priemonėje aktyvuojami specialūs, ne įprasto kasdienio eksploatavimo sąlygomis, 
o tik specialiais ribotais tikslais vairuoto jo pasirenkami režimai, pvz., važia vimo kalnais režimas arba 
pagalbinis režimas, arba jei dviejų varomųjų ašių veikse na aktyvinama tik važiuojant bekele ir yra varomos 
dvi bandomosios transpor to priemonės varančiosios ašys, transpor to priemonė turi būti bandoma ant B5 
priedo 2.2 punkt e nurodytas specifi kaci jas atitinkančio dinamometro, veikiančio dviejų ratų pavaros režimo 
sąlygomis.
Gamint ojo prašymu ir gavus tipo patvir tinimo institucijos pritarimą, transpor to priemonė gali būti bandoma 
ant keturi ų rato pavaros dinamometro, veikiančio keturi ų ratų pavaros režimo sąlygomis.
2.4.2.4.4. Jei bandomoji transpor to priemonė bandoma ant keturi ų ratų pavaros dinamometro, veikiančio dviejų ratų 
pavaros režimo sąlygomis, bandymo metu gali suktis nevaromos ašies ratai, jei, atsižvelgiant į transpor to 
priemonės dinamometro veik seną ir transpor to priemonės saviriedos režimą, toks veik senos būdas yra 
įmanomas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/360 2021 11 26  
A6/5a pav.
Galimos bandymų ant dviejų ir keturių ratų pavaros dinamometrų konfigūracijos
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/361  
2.4.2.5. Dviejų ratų pavaros režimo sąlygomis veikiančio dinamometro ir keturi ų ratų pavaros režimo sąlygomis 
veikiančio dinamometro lygiaver tiškumo įrodymas
2.4.2.5.1. Gamint ojo prašymu ir gavus tipo patvir tinimo institucijos pritarimą, transpor to priemonė, kuri turi būti 
bandoma ant keturi ų ratų pavaros režimo sąlygomis veikiančio dinamometro, gali būti bandoma ir ant dviejų 
ratų pavaros režimo sąlygomis veikiančio dinamometro, jei įvykdomos šios sąlygos:
a)bandomoji transpor to priemonė yra transf ormuojama į vieną varančiąją ašį turinčią transpor to priemonę;
b)gamintojas tipo patvir tinimo institucijai pateiki a įrodymą, kad transf ormuotos transpor to priemonės 
išmetamas CO2 kiekis, degalų sąnaudos ir (arba) elektros energi jos sąnaudos yra toki os pačios arba 
didesnės nei netransf ormuotos transpor to priemonės, bandomos ant keturių ratų pava ros režimo 
sąlygomis veikiančio dinamometro;
c)per bandymą užtikr inamas saugus veikimas (pvz., išimant saugiklį arba varomąjį veleną) ir pate ikiamos 
instr ukcijos, taip pat nurodoma dinamometro veikse na;
d)transf ormuojama tik ant važiuoklės dinamometro bandoma transpor to priemonė, kelio apkro vos 
nustatymo procedūra taikoma netransf ormuotai bandomajai transpor to priemonei.
2.4.2.5.2. Šis lygia vertiškumo įrodymas taikomas visoms tos pačios kelio apkrov os šeimos transpor to priemonėms. 
Gamint ojo prašymu ir gavus tipo patvir tinimo institucijos pritarimą, šis lygia vertiškumo įrodymas gali būti 
išplečiamas įtraukiant kitas kelio apkrov os šeimas, jei yra įrodymų, kad kaip bandomoji priemonė pasir inkta 
blogiausio atvejo kelio apkro vos šeimai priklausanti transpor to priemonė.
2.4.2.6. Informacija, ar transpor to priemonė buvo bandoma ant dviejų ratų pava ros, ar ant keturių ratų pavaros 
dinamometro, ir ar ji buvo bandoma dviejų ratų pavaros, ar keturių ratų pavaros režimo sąlygomis, 
įtraukiama į visas atitinkamas bandymų ataskaitas. Jei transpor to priemonė buvo bandoma ant keturių ratų 
pavaros dinamometro, veikiančio dviejų ratų pavaros režimo sąlygomis, pateikiant šią informaciją taip pat 
nurodoma, ar sukosi nevaromos ašies ratai.
2.4.3. Transpor to priemonės išmetimo sistemoje netur i būti jokio nuotėkio, dėl kurio galėtų sumažėti surenkamų 
dujų kiekis.
2.4.4. Galios pavaros ir transpor to priemonės valdiklių parametrai turi būti toki e, kokius gamintojas nustatė serijinei 
produkcij ai.
2.4.5. Padangos turi būti transpor to priemonės gam intojo nurodyto originalios įrangos tipo. Slėgį padangose galima 
padidinti tiek, kad jis B4 priedo 4.2.2.3 punkte nustatytą slėgį viršytų ne daugiau nei 50 proc. Toks pat 
padangų slėgis naudojamas dinamometro nustatymui ir visiems tolesniems bandymams. Padangose 
naudojamas oro slėgis užregistr uojamas.
2.4.6. Etaloniniai degalai
Bandymams naudojami B3 priede nurodyti atitinkami etaloniniai degalai.
2.4.7. Bandomosios transpor to priemonės parengimas
2.4.7.1. Per bandymą transpor to priemonė turi būti daugmaž horizontalioje padėtyje, kad būtų išvengta bet kokio 
neįprasto degalų pasiskirstymo.
2.4.7.2. Prireikus gamint ojas turi pateikti degalų išpylimo įtaisui įrengti kuo žemesniame transpor to priemonėje 
sumontuoto degalų bako (-ų) taške būtinas papildomas detales ir adap terius ir užtikr inti galim ybę imti 
išmetamųjų teršalų ėminius.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/362 2021 11 26  
2.4.7.3. Bandymo metu imant kietųjų dalelių ėminius, kai regeneruo jamas įtaisas stabilizuojamas apkro vos sąlygomis 
(t. y., kai transpor to priemonėje nevyksta regenera vimas), rekomenduojama, kad tarp suplanuotų 
rege neravimo ciklų transpor to priemonė būtų nuvažiav usi atstumą, didesnį už 1/3 ridos, arba periodiškai 
rege neruojamas įtaisas būtų veikiamas lygiaver tės apkrov os ne transpor to priemonėje.
2.5. Pirminio bandymų ciklai
Gamint ojui paprašius gali būti atlikti pirminio bandymų ciklai pagal greičio grafiką nustatytose ribose.
2.6. Bandomosios transpor to priemonės kondicionav imas iki bandymo
2.6.1. Transpor to priemonės parengimas
2.6.1.1. Dega lų bako pripildymas
Į degalų baką (-us) pripilama nurodytų bandymo degalų. Jeigu dega lų bake (-uose) esantys degalai neatitinka 
šio priedo 2.4.6 punkt o specifi kaci jų, prieš įpilant degalų iš degalų bako (-ų) išpilami ten esantys degalai . 
Dega lų gara vimo kontrolės sistema netur i būti nei neįprastu būdu prapučiama oru, nei neįprastai apkraunama.
2.6.1.2. ĮEEK S įkro vimas
Prieš atliekant kondicionav imo iki bandymų ciklą ĮEEK S turi būti visiškai įkrauta. Gamint ojo prašymu prieš 
tokį kondiciona vimą iki bandymo gali būti neatliekamas įkro vimas. Prieš oficialų bandymą ĮEEK S negali ma 
įkrauti iš naujo.
2.6.1.3. Padangų slėgis
Varomųjų ratų padangų slėgis nustatomas pagal šio priedo 2.4.5 punktą.
2.6.1.4. Dujiniais degalai s varomos transpor to priemonės
Jei transpor to priemonės yra su kibirkštinio uždegimo varikliais ir varomos SND arba GD / biometanu, arba 
įrengt os taip, kad galėtų būti varomos arba benzinu, arba SND ar GD / biometanu, tarp bandymų su 
pirmaisiais ir antraisiais etaloniniais dujiniais degalais iš naujo atliekamas kondicionavimas iki bandymo su 
antraisiais etaloniniais degalais.
2.6.2. Bandymų kamera
2.6.2.1. Temperatūra
Kondicionavimo iki bandymo metu bandymų kameros temperatūra turi būti tokia pat, kaip 1 tipo bandymo 
metu (šio priedo 2.2.2.1.1 punktas).
2.6.2.2. Foninis matavi mas
Bandymų laborat orijoje, kurioje, atliekant mažą kietųjų dalelių kiekį išmetančios transpor to priemonės 
bandymą, dėl prieš tai čia vykusio didelį kietųjų dalelių kiekį išmetančios transpor to priemonės bandymo gali 
būti nustatyta tarša, rekomenduojama, atliekant mėginių ėmimo įrangos kondicionavimą iki bandymo, mažą 
kietųjų dalelių kiekį išmetančia transpor to priemone važiuoti 20 min. 120 km/h greičiu taikant stacionar iojo 
važia vimo ciklą. Atliekant mėginių ėmimo prietaisų kondicionav imą iki bandymo, prireikus leidžiama 
važiuoti ilgiau ir (arba) greičiau. Skiedimo tunelio foniniai matavimai, jei taikoma, atliekami po tunelio 
kondicionav imo iki bandymo ir prieš visus tolesnius transpor to priemonės bandymus.
2.6.3. Procedūra
2.6.3.1. Bandomoji transpor to priemonė užvažiuoja arba užstumiama ant dinamometro ir veikia per visus taikomus 
WLTC ciklus. Transpor to priemonės variklis netur i būti atvėsęs ir gali būti naudojamas dinamometro 
apkro vai nustatyti.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/363  
2.6.3.2. Dinamometro apkro va nustatoma pagal B4 priedo 7 ir 8 dalis. Jei bandymams naudojamas dviejų ratų pavaros 
režimo sąlygomis veikiantis dinamometras, kelio apkrova nustatoma ant dviejų ratų pavaros režimo sąlygomis 
veikiančio dinamometro, o jei bandymams naudojamas keturi ų ratų pavaros režimo sąlygomis veikiantis 
dinamometras, kelio apkrova nustatoma ant keturių ratų pavaros režimo sąlygomis veikiančio dinamometro.
2.6.4. Transpor to priemonės valdymas
2.6.4.1. Galios pavaros įjungimo procedūra pradedama pagal gamintojo instr ukci jas šiam tikslui skirtais įtaisais.
Jei nenurodyta kitaip, bandymo metu neleidžiama atlikti transpor to priemonės neinici juoto veikse nos keitimo.
2.6.4.1.1. Jei galios pava ros įjungimo procedūra pradedama nesėkming ai, pvz., variklis neužsiveda kaip numatyta arba 
transpor to priemonė rodo užvedimo klaidą, bandymas anuliuojamas, su kondicionav imu iki bandymo susiję 
bandymai kartojami ir važiuojant atliekamas naujas bandymas.
2.6.4.1.2. Jei kaip degalai naudojamos SND arba GD / biometanas, leidžiama užvesti variklį naudojant benziną ir po iš 
anksto nustatyt o tarpsnio, kurio vairuoto jas negali keisti, pradėti automatiškai naudoti SND arba GD / 
biometaną. Šis tarpsnis turi neviršyti 60 sekundžių.
Taip pat gali būti naudojamas tik benzinas arba vienu metu naudojamas benzinas ir dujos, jei dujų energi jos 
sąnaudos sudaro daugiau kaip 80 proc. viso per 1 tipo bandymą suvar toto energijos kiekio. Ši procentinė 
dalis apskaičiuojama pagal šio priedo 3 priedėlyje nustatytą metodą.
2.6.4.2. Ciklas pradedamas nuo galios pavaros įjungimo procedūros.
2.6.4.3. Kondicionavimui iki bandymo taikomas WLTC.
Gamint ojo arba atsakingos institucijos prašymu gali būti atliekami papildomi WLTC, kad transpor to 
priemonės ir jos valdymo sistemos būsena taptų stabili.
Šio papildomo kondiciona vimo iki bandymo apimtis įtraukiama į visas atitinkamas bandymų ataskaitas.
2.6.4.4. Greitėjimas
Transpor to priemonė valdoma judinant akceleratoriaus valdiklį tiek, kiek tai būtina, kad būtų tiksliai laikomasi 
greičio grafi ko.
Transpor to priemonė valdoma sklandžiai, laikantis tipinių perjungimo greičio verčių ir procedūrų.
Mech aninės pavarų dėžės atveju kiekvieną kartą perjungus akceleratori aus valdiklis atleidžiamas, o 
perjungimas atliekamas kuo greičiau.
Jei transpor to priemonė negali laikytis greičio grafi ko, ji turi veikti didžiausiąja galia, kol vėl bus pasiektas 
atitinkamas tikslinis greitis.
2.6.4.5. Lėtėjimas
Lėtėjimo metu vairuotojas deaktyvina akceleratori aus valdiklį, bet sankabos rankiniu būdu neišjungia iki B2 
priedo 3.3 punkt e ar 4 dalies f papunktyje nurodyto momento.
Jei transpor to priemone lėtėja greičiau, nei nurodyta greičio grafi ke, akceleratoriaus valdiklis naudojamas taip, 
kad transpor to priemonės greitis tiksliai atitiktų greičio grafiką.
Jei transpor to priemonė lėtėja per lėtai, kad būtų paisoma numatyt o lėtėjimo, stabdžiai nuspaudžiami taip, kad 
būtų galima tiksliai laikytis greičio grafiko.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/364 2021 11 26  
2.6.4.6. Stabdymas
Transpor to priemonės stovėjimo ir (arba) veikimo tuščiąja eiga fazių metu stabdžiai spaudžiami atitinkamu 
stipr umu, kad varomieji ratai nesisuktų.
2.6.5. Pavarų dėžės naudojimas
2.6.5.1. Mech aninė pava rų dėžė
2.6.5.1.1. Laik omasi B2 priede nustatytų pavarų perjungimo nuostatų. Pagal B8 priedą bandomos transpor to priemonės 
turi važiuoti pagal to priedo 1.5 punktą.
2.6.5.1.2. Pavarų perjungimas pradedamas ir užbaigiamas ±1,0 sekundės tikslumu nuo nustatyto pava ros perjungimo 
momento.
2.6.5.1.3. Sankaba nuspaudžiama ±1,0 sekundės tikslumu nuo nustatyto sankabos naudojimo momento.
2.6.5.2. Automatinė pavarų dėžė
2.6.5.2.1. Po pradinio įjungimo pavaros svirtis per bandymą nenaudojama. Pradinis įjungimas atliekamas 1 sekundę 
prieš pradedant pirmąjį greitėjimą.
2.6.5.2.2. Transpor to priemonės su automatine pavarų dėže, turinčia rankinį režimą, šiuo režimo sąlygomis 
nebandomos.
2.6.6. Vairuoto jo pasirenkami režimai
2.6.6.1. Transpor to priemonės, kuriose yra numatytas pagr indinis režimas, bandomos šiuo režimo sąlygomis. 
Gamint ojo prašymu transpor to priemonė gali būti bandoma ir vairuoto jo pasirenkamu režimo sąlygomis, 
kuriuo, kaip blogiausiu atveju, išmetama daugiausia CO2.
Gamint ojas atsakinga i instituci jai turi pate ikti įrodyti, kad esantis režimas atitinka šios taisyklės 3.5.9 punkt o 
reikala vimus. Atsakingai instituci jai pritarus, pagr indinis režimas gali būti naudojamas kaip vieninte lis 
kriteriniams išmetamiesiems teršalams, išmetamam CO2 kiekiui ir degalų sąnaudoms nustatyti tinkamas 
režimas.
2.6.6.2. Jeigu transpor to priemonėje nėra pagr indinio režimo, nes yra du ar daugiau konfigūr uojamų paleidimo 
režimų, išbandomas su šiais konfigūr uojamais paleidimo režimais susijęs išmetamo CO 2 kiekio ir degalų 
sąnaudų blogiausio atvejo režimas, ir jis gali būti naudojamas kaip vienintelis režimas kriteriniams 
išmetamiesiems teršalams, išmetamam CO 2 kiekiui ir degalų sąnaudoms nustatyti.
2.6.6.3. Jeigu transpor to priemonėje nėra pagr indinio režimo arba atsaking a institucija nesutinka, kad nurodytas 
pagr indinis režimas būtų naudojamas kaip pagr indinis režimas, arba nėra dviejų ar daugiau konfigūr uojamų 
paleidimo režimų, transpor to priemonė išbandoma tikrinant kriterinius išmetamuosius teršalus, išmetamą 
CO2 kiekį ir degalų sąnaudas išbandžius geriausio atvejo ir blogiausio atvejo režimo sąlygomis. Geriausio ir 
blogiausio atvejo režimai nustatomi remiantis įrodymais apie išmetamą CO2 kiekį ir degalų sąnaudas 
išbandžius visus režimo sąlygomis. Išmetamas CO 2 kiekis ir degalų sąnaudos yra bandymų abiem režimais 
rezultatų aritmetinis vidurkis. Bandymų abiem režimais rezultatai turi būti užregistr uojami.
Gamint ojo prašymu transpor to priemonė gali būti bandoma ir vairuoto jo pasirenkamu režimo sąlygomis, 
kuriuo išmetama daugiausia CO 2.
2.6.6.4. Remiantis gamint ojo pateiktais techniniais įrodymais ir pritarus atsakinga i institucijai, neatsižvelgiama į labai 
specifinius vairuoto jo pasirenkamus režimo sąlygomis (pvz., pagalbinį režimą, šliaužimo režimą). Turi būti 
atsižvelgiama į visus likusius režimo sąlygomis, naudojamus važiuojant priekine eiga, ir juos išbandžius 
netur i būti viršyt os kriterinių išmetamųjų teršalų ribinės vertės.
2.6.6.5. Šio priedo 2.6.6.1–2.6.6.4 punktai (imtinai) taikomi visoms transpor to priemonių sistemoms su vairuoto jo 
pasirenkamais režimais, įskaitant sistemas, kurios nėra susijusios tik su transmisi ja.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/365  
2.6.7. 1 tipo bandymo anuliavimas ir ciklo užbaigimas
Jei variklis netikėtai išsijungi a, kondicionav imas iki bandymo arba 1 tipo bandymas anuliuojamas.
Užbaigus ciklą, variklis išjungiamas. Transpor to priemonė netur i būti iš naujo užvedama iki bandymą, prieš 
kurį transpor to priemonė buvo kondicionuojama, pradžios.
2.6.8. Reikalingi duomenys, kokybės kontrolė
2.6.8.1. Greičio matavimas
Kondicionavimo iki bandymo metu matuojamas greičio ir laiko santykis arba duomenų rinkimo sistema 
duomenis kaupia ne mažesniu nei 1 Hz dažniu, kad būtų įvertintas faktinis važiavim o greitis.
2.6.8.2. Nuvažiuotas atstumas
Turi būti užregistr uojamas faktinis kiekvienos WLTC fazės metu transpor to priemonės nuvažiuotas atstumas.
2.6.8.3. Greičio grafi ko leidžiamosios nuokr ypos
Per taikomą WLTC ciklą privalomų pagreičio ir didžiausiojo greičio verčių nepasiekiančių transpor to 
priemonių akcelerator iaus valdiklis važiuojant turi būti spaudžiamas tol, kol vėl bus laikomasi greičio grafi ko. 
Dėl greičio grafi ko pažeidimų šiomis aplinkybėmis bandymas nėra anuliuojamas. Turi būti užregistr uojami 
nukr ypimai nuo važiavim o ciklo.
2.6.8.3.1. Nebent konkrečiuose skirsniuose būtų nustatyta kitaip, toliau nurodomos faktinio transpor to priemonės 
greičio ir taikant bandymų ciklus nustatyto greičio skirtumo leidžiamosios nuokr ypos, atsižvelgiant į 
važia vimo įvykius, laikomos priimtinomis:
2.6.8.3.1.1. Leidžiamoji nuokr ypa (1)
a)Viršutinė riba: 2,0 km/h didesnė už aukščiausiąjį grafi ko tašką ±5,0 sekundės tikslumu nustatytu laiko 
momentu;
b)apatinė ribinė vertė: 2,0 km/h mažesnė už žemiausiąjį grafi ko tašką ±5,0 sekundės tikslumu nustatytu 
laiko momentu.
2.6.8.3.1.2. Leidžiamoji nuokr ypa (2)
a)Viršutinė riba: 2,0 km/h didesnė už aukščiausiąjį grafi ko tašką ±1,0 sekundės tikslumu nustatytu laiko 
momentu;
b)apatinė ribinė vertė: 2,0 km/h mažesnė už žemiausiąjį grafi ko tašką ±1,0 sekundės tikslumu nustatytu 
laiko momentu.
i)Už šias nustatytas leidžiamąsias greičio nuokr ypas didesnės nuokr ypos yra pripažįstamos su sąlyga, kad 
leidžiamosios nuokr ypos nė vienu atveju nebus viršytos daugiau nei 1 sekunde.
ii)Per bandymų ciklą turi būti ne daugiau nei dešimt toki ų nuokr ypių.
2.6.8.3.1.3. Leidžiamoji nuokr ypa (3)
IWR 1A ir 1B lygiai nuo –2,0 iki +4,0 proc.
RMSSE 1A lygis mažiau nei 1,3 km/h
1B lygis mažiau nei 0,8 km/h
2.6.8.3.1.4. Leidžiamoji nuokr ypa (4)
IWR 1A ir 1B lygiai nuo –2,0 iki +4,0 proc.
RMSSE 1A lygis mažiau nei 1,3 km/h
1B lygis gamintojo deklar uoti kriterijai, bet ne daugiau 
kaip 1,3 km/hLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/366 2021 11 26  
2.6.8.3.1.5. IWR ir RMSSE važiavi mo trasos indeksai apskaičiuojami paga l B7 priedo 7 dalies reikalavim us.
2.6.8.3.2. Transpor to priemonės veikimo įvykiai ir atsitikus toki ems įvykiams taikomos leidžiamosios nuokr ypos:
Transpor to priemonės veikimasĮšilimo ciklas, 
taikomas nustatant 
dinamometrąKondicionavimas iki 
bandymoEksploatacinių parametrų 
matavim o bandymas po 
kondicionavimo iki bandymo
B6 ir B8 priedai.
1 tipo bandymaiLeidžiamoji 
nuokr ypa (1)Leidžiamoji 
nuokr ypa (2)Leidžiamoji nuokr ypa (2)*ir
Leidžiamoji nuokr ypa (3)
C3 priedas.
4 tipo bandymasLeidžiamoji 
nuokr ypa (1)Leidžiamoji 
nuokr ypa (2)Leidžiamoji nuokr ypa (2)*
C5 priedo 1 priedėlis.
Demonstraciniai OBD sistem os 
bandymaiLeidžiamoji 
nuokr ypa (1)Leidžiamoji 
nuokr ypa (2)Leidžiamoji nuokr ypa (2)*
Gam ybos atitikties bandymai Leidžiamoji 
nuokr ypa (1)Leidžiamoji 
nuokr ypa (2)Leidžiamoji nuokr ypa (2)*ir
Leidžiamoji nuokr ypa (4)
Gam ybos atitikties įvažinėjimo 
veiksnio nustatymasLeidžiamoji 
nuokr ypa (1)Leidžiamoji 
nuokr ypa (2)Leidžiamoji nuokr ypa (2)*ir
Leidžiamoji nuokr ypa (3)
*Leidžiamosios nuokr ypos vairuotojui nerodomos.
Jeigu greičio grafikas viršija atitinkamą bet kurių bandymų tinkamumo inter valą, tokie pavieniai bandymai 
laikomi netinkamais.
A6/6 pav.
Greičio grafiko leidžiamosios nuokr ypos
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/367  
2.7. Stabiliza vimas
2.7.1. Po kondicionavimo iki bandymo ir prieš atliekant bandymą bandomoji transpor to priemonė stabilizuojama 
zonoje, kurioje būtų tokios aplink os sąlygoms, kaip nustatyta šio priedo 2.2.2.2 punkte.
2.7.2. Transpor to priemonė su atidar ytu arba uždar ytu variklio dangčiu stabilizuojama ne trumpia u nei 6 ir ne ilgiau 
nei 36 val. Jei konkrečiai transpor to priemonei taikomos specialiosios nuostato s to nedraudžia, aušinimas iki 
temperatūros nuostačio gali būti atliekamas priverstinio aušinimo būdu. Jei aušinimas pagreitinamas 
naudojant ventiliat orius, ventiliat oriai išdėstom i taip, kad transmisijos, variklio ir išmetamųjų teršalų 
papildomo apdorojimo įtaisų aušinimas didžiausia galia vyktų tolygiai.
2.8. Išmetamųjų teršalų ir degalų sąnaudų bandymas (1 tipo bandymas)
2.8.1. Bandymų kameros temperatūra bandymo pradžioje turi ±3 °C tikslumu atitikti 23 °C nuostatį. Variklio tepalų 
temperatūra ir aušinamojo skysčio, jei toks yra, temperatūra turi ±2 °C tikslumu atitikti 23 °C nuostatį.
2.8.2. Bandomoji transpor to priemonė užstumiama ant dinamometro.
2.8.2.1. Transpor to priemonės varomieji ratai turi užriedėti ant dinamometro neįjungus variklio.
2.8.2.2. Varomųjų ratų padangų slėgis nustatomas pagal šio priedo 2.4.5 punkt o nuostatas.
2.8.2.3. Variklio dangtis turi būti uždar ytas.
2.8.2.4. Jungiamasis vamzdis iškar t prieš variklio užvedimą prijungiamas prie transpor to priemonės išmetimo 
vamzdžio (-ių).
2.8.2.5. Bandomoji transpor to priemonė pastat oma ant važiuoklės dinamometro paga l B4 priedo 7.3.3–7.3.3.1.4 
punktus.
2.8.3. Galios pavaros įjungimas ir važiavim as
2.8.3.1. Galios pavaros įjungimo procedūra pradedama pagal gamintojo instr ukci jas šiam tikslui skirtais įtaisais.
2.8.3.2. Taikomo WLTC metu, kaip aprašyta B1 priede, transpor to priemone važiuojama taip, kaip aprašyta šio priedo 
2.6.4–2.6.8 punktuose (imtinai).
2.8.4. RCB duomeny s matuojami kiekvienos WLTC fazės metu, kaip nustatyta šio priedo 2 priedėlyje.
2.8.5. Tikrojo transpor to priemonės greičio imtys registr uojamos 10 Hz mata vimo dažniu, apskaičiuojami ir 
užregistr uojami B7 priedo 7 dalyje aprašyti važiavimo trasos indeks ai.
2.8.6. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
CO2 rezultatai koreguojami remiantis faktinio transpor to priemonės greičio, išmatuoto 10 Hz dažniu, ir 
faktinio laiko duomenimis, atsižvelgiant į tikslinį greitį ir atstumą, kaip nustatyta B6b priede.
2.9. Dujų ėminių ėmimas
Dujų ėminiai renkami į maišus ir junginiai analizuojami bandymo pabaigoje ar bandymo fazės pabaigoje arba 
junginius galima analizuoti neper traukiamai ir integr uotai viso ciklo metu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/368 2021 11 26  
2.9.1. Prieš kiekvieną bandymą atliekami toliau nurodyti veiksmai.
2.9.1.1. Išvalyti, ištuštinti ėminių maišai prijungiami prie praskiestų išmetamųjų dujų ir skiedimo oro ėminių rinkimo 
sistem ų.
2.9.1.2. Mata vimo prietaisai įjungiami pagal prietaisų gamint ojų instr ukcijas.
2.9.1.3. CVS šilumokaitis (jei sumontuotas) iš anks to pašildomas arba atvėsinamas neviršijant darbinės bandymo 
temperatūros leidžiamosios nuokr ypos, kaip nustatyta B5 priedo 3.3.5.1 punkt e.
2.9.1.4. Tokios sudedamosios dalys, kaip ėminių linijos, filtrai, aušintuvai ir siurbliai, prireikus pašildomos arba 
aušinamos tol, kol pasiekiama stabili darbinė temperatūra.
2.9.1.5. CVS sraut o spar ta nustatoma paga l B5 priedo 3.3.4 punktą, o ėminių srautas sureguliuojamas iki atitinkamo 
lygio.
2.9.1.6. Nustat oma elektroninio integruoto įtaiso nulinė vertė, ir ta nulinė vertė gali būti pakar totinai nustatoma 
kiekvieno ciklo fazės pradžioje.
2.9.1.7. Visuose nuolatiniuose dujų analizat oriuose nustatomi atitinkami intervalai. Bandymo metu juos galima 
išjungti tik tuo atveju, jei išjungiant pakeičiamas kalibrav imas, susijęs su taikoma prietaiso skaitmeninė skyra. 
Bandymo metu netur i būti keičiamas analizatori aus analoginio veikimo stipr intuvų stipr inimo koeficientas.
2.9.1.8. Nustat oma nulinė visų nuolatinių dujų analizatori ų vertė ir jie kalibr uojami naudojant B5 priedo 6 dalies 
reikala vimus atitinkančias dujas.
2.10. Ėminių ėmimas siekiant nustatyti PM
2.10.1. Prieš kiekvieną bandymą atliekami šio priedo 2.10.1.1–2.10.1.2.2 punktuose (imtinai) aprašyti veiksmai.
2.10.1.1. Filtro pasir inkimas
Viso WLTC metu naudojamas vienas kietųjų dalelių filtras be atsarginio filtro. Siekiant prisitaikyti prie 
regioninių ciklo pokyčių, vieną filtrą galima naudoti pirmoms trims fazėms, o atskirą filtrą naudoti ketvir tai 
fazei.
2.10.1.2. Filtro paruošimas
2.10.1.2.1. Likus bent 1 val. iki bandymo pradžios, filtras įdedamas į nuo dulkių apsaugotą Petri lėkštelę, kurioje oras 
laisvai cirkuliuoja, o lėkštelė įdedama į svėr imo kamerą (ar patalpą), kad stabilizuotųsi.
Pasibaigus stabiliza vimosi laikui, filtras pasver iamas ir užregistr uojama jo masė. Tada filtras laikomas 
uždar ytoje Petri lėkšte lėje arba sandar iame filtro laikiklyje, kol bus panaudotas bandymui. Filtras turi būti 
panaudotas per 8 val. po išėmimo iš svėr imo kameros (arba patalpos).
Filtras turi būti grąžintas į stabiliza vimo patalpą per 1 val. po bandymo ir kondicionuojamas bent 1 val. iki 
svėr imo.
2.10.1.2.2. Kietųjų dalelių ėminių filtras rūpestingai įstatomas į filtro laikiklį. Filtrą galima imti tik žnyplėmis arba 
replėmis. Neatidus filtro naudojimas arba subraižymas gali tapti klaidingo svorio nustatymo priežastimi. 
Filtro laikiklio komplekt as dedamas į ėminių liniją, kuria neteka srautas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/369  
2.10.1.2.3. Mikrosvarstykles rekomenduojama tikrinti prieš kiekvieną svėr imą, per 24 valandas nuo ėminio svėr imo, 
pasver iant vieną maždaug 100 mg etaloninį svarelį. Šis svarelis pasver iamas tris kartus, o vidutinė aritmetinė 
vertė užregistr uojama. Jeigu vidutinė aritmetinė svėr imo vertė nuo anks tesnio svėr imo vertės skiriasi ±5 μg, 
svėr imas įskaitomas ir svarstyklės laikomos tinkamomis naudoti.
2.11. PN ėminių ėmimas (jeigu PN privaloma matuoti)
2.11.1. Prieš kiekvieną bandymą atliekami šio priedo 2.11.1.1–2.11.1.2 punktuose aprašyti veik smai.
2.11.1.1. Kietųjų dalelių specifi nio skiedimo sistem a ir mata vimo įranga įjungiama ir parengiama ėminių ėmimo 
procedūrai.
2.11.1.2. Taikant šio priedo 2.11.1.2.1–2.11.1.2.4 punktuose išvardytas procedūras patvir tinama, kad PNC ir VPR 
kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos elementai veikia tinkamai.
2.11.1.2.1. Atlikus nuotėkio patikrą, naudojantis prie visos PN matavi mo sistemos, VPR ir PNC įleidimo angos prijungtu 
tinkamo efektyvumo filtrą, ir matavim ą, turi būti užregistr uojama mažesnė nei 0,5 cm3 kietųjų dalelių 
koncentracij os vertė.
2.11.1.2.2. Kiekvieną dieną atliekant PNC nulinę patikrą, naudojantis tinkamo efektyvumo filtru PNC įleidimo angoje, 
užregistr uojama koncentracij a turi būti ≤0,2 kietųjų dalelių kubiniame centimetre. Pašalinus šį filtrą, PNC turi 
rodyti, kad paėmus aplink os oro ėminius išmatuota koncentracij a padidėjo bent iki 100 kietųjų dalelių 
kubiniame centimetre, o sugrąžinus filtrą, vėl turi rodyti ≤0,2 kietųjų dalelių kubiniame centimetre 
koncentracij ą.
2.11.1.2.3. Turi būti patvir tinta, kad mata vimo sistema rodo, jog garinimo vamzdyje, jeigu jis sistemoje naudojamas, buvo 
pasiekta tinkama darbinė temperatūra.
2.11.1.2.4. Turi būti patvir tinama, kad matavi mo sistema rodo, jog skiedimo įtaise PND 1 buvo pasiekta tinkama darbinė 
temperatūra.
2.12. Ėminių ėmimas bandymo metu
2.12.1. Turi būti įjungiama skiedimo sistema, ėminių siurbliai ir duomenų rinkimo sistema.
2.12.2. Turi būti įjungiamos PM ir PN (jei PN privaloma matuoti) ėminių ėmimo sistem os.
2.12.3. Kietųjų dalelių kiekis, jei PN privaloma matuoti, matuojamas neper traukiamai. Vidutinė aritmetinė 
koncentracij a nustatoma integr uojant kiekvienos fazės analizat oriaus signalus.
2.12.4. Ėminių ėmimas pradedamas prieš galios pavaros įjungimo procedūrą arba jos metu ir baigiamas užbaigiant 
ciklą.
2.12.5. Ėminių sukeitimas
2.12.5.1. Dujiniai išmetamieji teršalai
Kai važiuojama taikomo WLTC ciklo metu, kiekvienos jo fazės pabaigoje praskiestų išmetamųjų dujų ir 
skiedimo oro ėminių ėmimas prireikus iš vienos maišų poros nukreipiamas į kitą maišų porą.
2.12.5.2. Kiet osios dalelės
Turi būti taikomi šio priedo 2.10.1.1 punkt o reikala vimai.
2.12.6. Užregistr uojamas dinamometro rodomas atstumas kiekvienos fazės metu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/370 2021 11 26  
2.13. Bandymo užbaigimas
2.13.1. Paskutinės bandymo dalies pabaigoje variklis iš karto išjungiamas.
2.13.2. Turi būti išjungtas pasto viojo tūrio ėminių ėmiklis (CVS) ar kitas siurbimo įtaisas arba nuo transpor to 
priemonės išmetimo vamzdžio arba vamzdžių atjungiamas išmetamųjų teršalų vamzdis.
2.13.3. Transpor to priemonę galima nuk elti nuo dinamometro.
2.14. Po bandymo atliekamos procedūros
2.14.1. Dujų analizatori aus patikra
Turi būti patikr inti neper traukiamo skiedimo matavim o procedūrai naudotų analizatori ų nulio nustatymo ir 
kalibrav imo dujų rodmenys. Bandymas laikomas priimtinu, jei rezultatų prieš bandymą ir po jo skirtumas yra 
mažesnis nei 2 proc. kalibravimo dujų vertės.
2.14.2. Maišo analizė
2.14.2.1. Maišuose esančios išmetamosios dujos ir skiedimo oras kuo greičiau išanalizuojami. Išmetamosios dujos bet 
kuriuo atveju išanalizuojamos ne vėliau kaip praėjus 30 min. nuo kiekvienos ciklo fazės pabaigos.
Reikia atsižvelgti į dujų junginių maišuose reaktyvumo trukmę.
2.14.2.2. Kai tik prieš analizę atsiranda praktinė galimybė, kiekvienam junginiui naudotinas analizatoriaus inter valas 
nustatomas į nulinę padėtį naudojant atitinkamas nulio nustatymo dujas.
2.14.2.3. Analizato rių kalibrav imo kreivės nustatomos naudojant kalibrav imo dujas, kurių vardinė koncentracij a 
atitinka 70–100 proc. inter valo.
2.14.2.4. Tada vėl patikr inamas analizatori aus nulinės vertės nustatymas: jeigu to analizatoriaus rodmenys nuo šio 
priedo 2.14.2.2 punkte nustatyt o inter valo skiriasi daugiau nei 2 proc., procedūra pakar tojama.
2.14.2.5. Vėliau ėminiai išanalizuojami.
2.14.2.6. Po analizės, naudojant tas pačias dujas, vėl patikr inami nulio ir kalibrav imo taškai. Bandymas laikomas 
priimtinu, jei skirtumas yra mažesnis nei 2 proc. kalibrav imo dujų vertės.
2.14.2.7. Įvair ių dujų srautų per analizatori us spar ta ir slėgis turi būti tokie patys kaip analizatori aus kalibrav imo dujų.
2.14.2.8. Turi būti užregistr uojamas kiekvieno junginio kiekis, išmatuotas po matuoklio stabilizavi mo.
2.14.2.9. Visų išmetamųjų teršalų masė ir kiekis, jei taikoma, apskaičiuojami pagal B7 priedą.
2.14.2.10. Kalibravimas ir patikr inimai atliekami:
a)prieš kiekvienos maišų poros analizę ir po jos arba
b)prieš bandymą ir po paskutinės jo dalies.
Jei tai b atvejis, visų analizatorių kalibravimas ir patikr inimai atliekami nustačius visus bandymo metu 
naudotus inter valus.
Abiem atvejais (a ir b) atitinkamiems aplink os oro ir išmetamųjų dujų maišams naudojamas tas pats 
analizat oriaus inter valas.
2.14.3. Kietųjų dalelių ėminių filtro svėr imasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/371  
2.14.3.1. Kietųjų dalelių ėminių filtras ne vėliau nei po 1 val. nuo bandymo užbaigimo sugrąžinamas į svėr imo kamerą 
(arba patalpą). Jis bent 1 val. kondicionuojamas nuo dulkių apsaugoto je Petri lėkšt elėje, kurioje laisvai 
cirkuliuoja oras, ir pasver iamas. Turi būti užregistr uojamas bendrasis filtro svor is.
2.14.3.2. Bent du nenaudoti etaloniniai filtrai pasver iami per 8 val. po ėminių filtrų svėr imo, bet geriau tuo pačiu metu. 
Etaloniniai filtrai turi būti toki o pat dydžio ir pagaminti iš toki os pat medžiagos kaip ėminių filtras.
2.14.3.3. Jeigu bet kurio etaloninio filtro savitasis svoris tarp ėminių filtro svėr imo etapų pakinta daugiau kaip ±5 μg, 
ėminių filtras ir etaloniniai filtrai pakar totinai kondicionuojami svėr imo kameroje (ar patalpoje) ir vėl 
pasver iami.
2.14.3.4. Atliekant etaloninio filtro svėr imo verčių palyginimą, lyginamos etaloninio filtro savitosios svorio vertės ir tų 
savitųjų svor io verčių slankusis aritmetinis vidurkis. Slankusis aritmetinis vidurkis apskaičiuojamas pagal 
savitąsias svorio vertes, užregistr uotas po to, kai etaloniniai filtrai sudedami į svėr imo kamerą (ar patalpą). 
Vidurkinimo trukmė – bent viena diena, bet ne ilgiau kaip 15 dienų.
2.14.3.5. Ėminį ir etaloninius filtrus leidžiama kondicionuoti ir sver ti ne vieną kartą, kol nepasibaigs 80 val. laikotar pis 
po dujų matavimo per išmetamųjų teršalų kiekio bandymą. Jeigu per tą 80 val. laikotar pį arba jam besibaigiant 
daugiau kaip pusė etaloninių filtrų atitiks ±5 μg kriterijų, ėminių filtro svėr imas gali būti įskaitomas. Jeigu 
besibaigiant 80 val. laikotar piui bus naudojami du etaloniniai filtrai ir vienas iš jų neatitik s ±5 μg kriterijaus, 
ėminių filtro svėr imas gali būti įskait omas su sąlyga, kad dviejų etaloninių filtrų nustatytųjų ir slankiųjų 
vidutinių verčių absoliučių skirtumų suma yra 10 μg arba mažesnė.
2.14.3.6. Jeigu mažiau kaip pusė etaloninių filtrų neatitinka ±5 μg kriterijaus, ėminių filtras išmetamas, o išmetamųjų 
teršalų bandymas kartojamas. Visi etaloniniai filtrai išmetami ir pakeičiami per 48 val. Visais kitais atvejais 
etaloniniai filtrai pakeičiami bent kas 30 dienų taip, kad nė vienas ėminių filtras nebūtų sver iamas 
nepalyginus jo su etaloniniu filtru, kuris svėr imo kameroje (arba patalpoje) buvo laikomas bent vieną dieną.
2.14.3.7. Jei svėr imo kamera (arba patalpa) neatitinka stabilumo kriterijų, apibrėžtų B5 priedo 4.2.2.1 punkte, bet 
etaloninio filtro svėr imas atitinka pirmiau nurodytus kriterijus, transpor to priemonės gamintojas gali 
pasir inkti, ar patvir tinti ėminių filtro masės vertes, ar anuliuoti bandymus, sutvarkyti svėr imo patalpos 
kontrolės sistemą ir vėl pakar toti bandymą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/372 2021 11 26  
1 priedėlis 
Išmetamųjų teršalų bandymo procedūra, taikoma visoms transpor to priemonėms su periodiškai 
regener uojama sistema 
1. BENDR OJI DALIS
1.1. Šiame priedėlyje apibūdinamos transpor to priemonės su periodiškai regeneruoj ama sistema bandymo konkrečios 
nuostato s, kaip nustatyta šios taisyklės 3.8.1 punkt e.
1.2. Per ciklus, kurių metu vyksta rege neravimas, išmetamųjų teršalų standar tų nereikia taikyti. Jei periodinis 
regener avimas įvyksta bent kartą per 1 tipo bandymą ir jau bent kartą įvyk o transpor to priemonės ruošimo metu 
arba jei per kartojamus 1 tipo bandymus tarp dviejų paeiliui einančių periodinių regenera vimų nuvažiuojamas 
atstumas yra didesnis kaip 4 000 km, speciali bandymo procedūra nėra reikaling a. Tokiu atveju šis priedėlis 
netaik omas ir naudojamas Ki koefic ientas, lygus 1,0.
1.3. Šio priedėlio nuostato s netaik omos išmetamam PN.
1.4. Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos instituci jos pritarimą, periodiškai regeneruojamoms sistem oms skirtos 
bandymo procedūros nereikia taikyti rege neravimo įtaisui, jei gamint ojas pateikia duomenis, įrodančius kad per 
ciklus, kai vyksta regener avimas, išmetamųjų teršalų kiekis neviršij a atitinkamos kategor ijos transpor to priemonių 
išmetamų teršalų kiekio ribinių verčių, nustatytų šios taisyklės 6.3.10 punkt e. Tokiu atveju CO 2 kiekiui ir degalų 
sąnaudoms nustatyti taikoma fiksuota Ki vertė, lygi 1,05.
2. BAN DYMO PROCEDŪRA
Bandomoji transpor to priemonė turi gebėti slopinti arba skatinti regener avimo procesą su sąlyga, kad šis veikimas 
neturės poveikio pirminiam variklio kalibrav imui. Regeneravim ą sustabdyti leidžiama tik rege neravimo sistemos 
įkro vos metu ir kondicionav imo iki bandymų ciklų metu. Draudžiama tai daryti atliekant išmetamųjų teršalų 
mata vimą regenera vimo fazės metu. Išmetamųjų teršalų bandymas atliekamas su nepake istu, pirminės įrangos 
gamintojo kontrolės įtaisu. Gamintojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos pritarimą, nustatant Ki gali būti 
naudojamas inžiner inės kontrolės įrenginys, kuris netur i poveikio pirminio variklio kalibrav imui.
2.1. Variklio išmetamų teršalų kiekio matavimas tarp dviejų WLTC su regenera vimo ciklais
2.1.1. Tarp regenera vimo ciklų ir regenera vimo įtaiso įkrovimo išmetamų teršalų vidutinis aritmetinis kiekis nustatomas 
atlikus kelis maždaug vienodai pasiskirsčiusius 1 tipo bandymus (jei jų daugiau nei du). Kita galim ybė – gamint ojas 
gali pateikti duomenis, rodančius, kad per atskir us WLTC ciklų rege neravimo ciklus išmetamas teršalų kiekis yra 
stabilus (±15 proc.). Šiuo atveju galima naudoti išmetamųjų teršalų kiekio vertes, išmatuotas atliekant 1 tipo 
bandymą. Visais kitais atvejais atliekami bent dviejų 1 tipo bandymų ciklų išmetamųjų teršalų kiekio matavimai: 
vienas atliekamas iškar t po regenera vimo (prieš naują įkro vą), o kitas – kuo arčiau regener avimo fazės. Visi 
išmetamųjų teršalų matavim ai atliekami pagal šį priedą ir visi apskaičia vimai atliekami pagal šio priedėlio 3 dalį.
2.1.2. Įkrov os procesas ir Ki nustatymas atliekami per 1 tipo važiavimo ant važiuoklės dinamometro arba variklio 
bandymų stende ciklą, taikant lygiaver tį bandymų ciklą. Šie ciklai gali būti atliekami neper traukiamai (t. y. tarp 
ciklų nebūtina išjungti variklio). Užbaigus bet kokį skaičių ciklų, transpor to priemonė gali būti nuk elta nuo 
važiuoklės dinamometro, o bandymas gali būti pratęstas vėliau.
2 ir 3 klasių transpor to priemonių atveju gamintojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos pritarimą Ki gali būti 
nustatomas labai didelio greičio fazės metu arba apsiėjus be jos.
Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos pritarimą, gamint ojas gali parengti altern atyvią procedūrą ir 
įrodyti jos lygiaver tiškumą, įskaitant filtro temperatūrą, krovim o kiekybę ir nuvažiuotą atstumą. Tai galima atlikti 
naudojantis variklio stendu arba ant važiuoklės dinamometro.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/373  
2.1.3. Užregistr uojamas ciklų skaičius D tarp dviejų WLTC, kurių metu vyko regenera vimo ciklai, ciklų, per kuriuos buvo 
matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis, skaičius n ir kiekvieno išmetamo junginio i masės matavimo M0
sijper 
kiekvieną ciklą j rezultatai.
2.2. Išmetamųjų teršalų kiekio matavim as regener avimo ciklų metu
2.2.1. Transpor to priemonė prireikus gali būti parengta išmetamųjų teršalų bandymui regenera vimo fazės metu taikant šio 
priedo 2.6 punkt e aprašytus kondicionav imo iki bandymų ciklus arba lygiaver čius variklio bandymų stendo ciklus, 
atsižvelgiant į šio priedėlio 2.1.2 punkt e pasir inkt os apkrov os metodiką.
2.2.2. Su šioje taisyklėje aprašytu 1 tipo bandymu susijusios bandymo ir transpor to priemonės sąlygos taikomos prieš 
atliekant pirmą galiojantį išmetamųjų teršalų kiekio bandymą.
2.2.3. Regeneravimas netur i prasidėti tuo metu, kai transpor to priemonė yra ruošiama. Tai gali būti užtikr inama taikant 
vieną iš toliau nurodytų metodų:
a)atliekant kondicionav imo iki bandymų ciklus galima įtaisyti netikrą regenera vimo sistemą arba dalinę sistemą;
b)bet kurį kitą gamin tojo ir atsakingos instituci jos suder intą metodą.
2.2.4. Po šaltojo paleidimo variklio išmetamų teršalų bandymas, įskaitant rege neravimo procesą, atliekamas pagal taikytiną 
WLTC.
2.2.5. Jei regener avimo procesui atlikti reikia daugiau nei vieno WLTC, kiekvienas WLTC atliekamas iki galo. Keliems 
ciklams, kurie reikalingi regenera vimui užbaigti, leidžiama naudoti vieną kietųjų dalelių ėminių filtrą.
Jei reikia daugiau nei vieno WLTC, pagal paskesnį (-ius) WLTC važiuojama iš karto, neišjungus variklio, kol visiškai 
pabaigiamas regenera vimas. Jei didesniam skaičiui ciklų užtikr inti reikalingų dujinių teršalų maišų kiekis viršij a 
turimų maišų kiekį, kuo greičiau pasirengiama naujam bandymui. Tuo laikotar piu variklis neišjungiamas.
2.2.6. Išmetamųjų teršalų vertės rege neravimo metuM ri kiekvienam junginiui i skaičiuojamos pagal šio priedėlio 3 dalį. 
Užregistr uojamas taikomų bandymų ciklų skaičius d, išmatuotas atsižvelgiant į visą rege neravimo procesą.
3. APSKAIČIA VIMAI
3.1. Atskiros rege neravimo sistem os išmetamų teršalų ir išmetamo CO 2 kiekio bei degalų sąnaudų apskaičiavi mas
Msi¼∑n
j¼1M0
sij
nforn≥1
Mri¼∑d
j¼1M0
rij
dford≥1
Mpi¼Msi×DþM ri×d
Dþd
čia kiekvienam aptar tam junginiui i:
M0
sij– išmetamo junginio i masė per bandymų ciklą j be regenera vimo, g/km;
M0
rij– išmetamo junginio i masė per bandymų ciklą j regener avimo metu, g/km (jei d>1, pirmasis WLTC 
bandymas atliekamas, kai variklis yra atvėsęs, vėlesni ciklai – kai jis įšilęs);
Msi – vidutinė išmetamo junginio i masė be regenera vimo, g/km;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/374 2021 11 26  
Mri – vidutinė išmetamo junginio i masė be regenera vimo, g/km;
Mpi – vidutinė išmetamo junginio i masė, g/km;
n yra tarp ciklų, kurių metu vyksta regenera vimas, atliekamų bandymo ciklų, per kuriuos atliekami 1 tipo 
WLTC išmetamųjų teršalų kiekio matavimai, skaičius ≥1;
d – regenera vimui reikalingų pilnų taikomo bandymų ciklų skaičius;
D – tarp dviejų ciklų, kurių metu vyksta regenera vimo ciklai, įsiter pusių taikomų ciklų skaičius.
Mpi apskaičiavimo schema pateikiama A6.App1/1 pav.
A6.App1/1 pav.
Per išmetamųjų teršalų bandymų ciklus, kuriais vyks ta regenerav imas, ir tarp tokių ciklų matuojami 
parametrai (pavyzdinė schema – išmetamųjų teršalų kiekis per D gali padidėti arba sumažėti)
3.1.1. Regeneravimo koeficiento Ki apskaičiavimas kiekvieno junginio i atveju
Gamint ojas gali nuspręsti kiekvienam atskiram junginiui nustatyti papildomus poslinkius arba dauginamuosius 
koefic ientus.
Ki koefic ientas: Ki¼Mpi
Msi
Ki poslinkis: Ki¼Mpi – M si
Msi, Mpi ir Ki rezultatai ir gamintojo pasir inktas koeficiento tipas turi būti užregistr uojami. Ki rezultatas įtraukiamas į 
visas atitinkamas bandymų ataskaitas. Msi, Mpi ir Ki rezultatai įtraukiami į visus atitinkamus bandymo dokumentus.
Ki gali būti nustatomas po atskirą regenera vimo seką sudarančių mata vimų prieš rege neravimo ciklus, jų metu ir po 
jų, kaip parodyta A6.App1/1 pav.
3.2. Kelių periodiškai regeneruoj amų sistemų išmetamų teršalų ir išmetamo CO 2 kiekio bei degalų sąnaudų 
apskaičia vimas
Apskaičiuojant per vieną 1 tipo darbinį ciklą išmetamus kriterinių išmetamųjų teršalų ir CO2 kiekius atliekami toliau 
nurodyti apskaičiavimai. Šiems apskaičiavimams turi būti naudojamas išmetamas CO 2 kiekis, nurodytas B7 priedo 
A7/1 lentelėje kaip 3 veik smo rezultatas.
Msik¼∑nk
j¼1M0
sik,j
nkkai nj≥1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/375  
Mrik¼∑dk
j¼1M0
rik,j
dkford≥1
Msi¼∑x
k¼1Msik×D k
∑x
k¼1Dk
Mri¼∑x
k¼1Mrik×dk
∑x
k¼1dk
Mpi¼Msi×∑x
k¼1DkþM ri×∑x
k¼1dk
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Mpi¼∑x
k¼1ðM sik×D kþM rik×dkÞ
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Ki koeficie ntas: Ki¼Mpi
Msi
Ki poslinkis: Ki¼Mpi – M si
čia:
Msi – per visus ciklus k be regenera vimo gauta vidutinė išmetamo junginio i masė, g/km;
Mri – per visus ciklus k regener avimo metu gauta vidutinė išmetamo junginio i masė, g/km;
Mpi – per visus ciklus k gauta vidutinė išmetamo junginio i masė, g/km;
Msik – per ciklą k be rege neravimo gauta vidutinė išmetamo junginio i masė, g/km;
Mrik – per ciklą k regenera vimo metu gauta vidutinė išmetamo junginio i masė, g/km;
M0
sik,j– per ciklą k be rege neravimo gauta išmetamo junginio i masė (g/km), išmatuota taške j, kai 1≤j≤n k, g/km;
M0
rik,j– per ciklą k su rege neravimu gauta išmetamo junginio i masė (jei j>1, pirmasis 1 tipo bandymas 
atliekamas po atvėsimo, vėlesni ciklai – po įšilimo), išmatuota per bandymų ciklą j, kai 1≤j≤d k, g/km;
nk – tarp dviejų ciklų, kurių metu vyksta regenera vimo fazės, įsite rpusio ciklo k metu visiškai užbaigtų 
bandymų ciklų, kurių metu atliekami išmetamųjų teršalų kiekio mata vimai (1 tipo WLTC arba lygia verčiai 
ciklai variklio bandymo stende), skaičius, kuris yra ≥ 2;
dk – visiškam regenera vimui užtikr inti reikalingų užbaigtų taikomų bandymų ciklų skaičius per ciklą k;
Dk – tarp dviejų ciklų, kurių metu vyksta regenera vimo fazės, įsiter pusių užbaigtų taikomų bandymų ciklų 
skaičius per ciklą k;
x – užbaigtų regenera vimo ciklų skaičius.
Mpi apskaičiavimo schema pateikiama A6.App1/2 pav.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/376 2021 11 26  
A6.App1/2 pav.
Atliekant išmet amųjų teršalų nust atymo bandymą per ciklus ir tarp ciklų, kai vyk sta regeneravima s, 
matuojami parametrai (pavyzdinė schema)
Daugybinių periodiškai regeneruoj amų sistemų atveju Ki įmanoma apskaičiuoti tik po tam tikro kiekvienos sistemos 
regener avimo ciklų skaičiaus.
Užbaigus visą procedūrą (nuo A iki B, žr. A6.App1/2 pav.), vėl turėtų būti grįžtama prie pradinės A sąlygos.
3.3. Ki koeficie ntai ir Ki poslinkiai suapvalinami iki keturių skaičių po kablelio. Ki poslinkių atveju suapvalinimas vyksta 
atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekio standar to vertės fizinį vienetą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/377  
2 priedėlis 
Įkraunamosios elektros energijos kaupimo siste mos stebėsenos bandymo procedūra 
1. BENDR OJI DALIS
Jei bandomos NOVC-HEV , OVC-HEV , NOVC-FCHV ir OVC-FC HV (kai taikytina), taikomi B8 priedo 2 ir 3 priedėliai.
Šiame priedėlyje nustatyt os konkrečios nuostato s dėl išmetamo CO2 masės bandymo rezultatų korega vimo kaip 
visoms ĮEEK S taikomos energijos balanso funkci jos ΔE REESS .
Pakoreguotos išmetamo CO2 masės vertės turi atitikti nulinį energijos balansą (ΔEREESS ¼0) ir apskaičiuojamos 
naudojant toliau nustatytą korega vimo koeficientą.
2. MATAVIMO ĮRANGA IR PRIET AISAI
2.1. Dabar tinis mata vimas
ĮEEK S iškrova apibrėžiama kaip neigiama srovė.
2.1.1. Bandymų metu ĮEEK S srovė matuojama naudojant gnybtinio arba uždarojo tipo srovės keitiklį. Srovės matavim o 
sistema turi atitikti A8/1 lentelėje pate iktus reikala vimus. Srovės keitiklis (-iai) turi kontroliuoti didžiausiosios galios 
srovę užvedus variklį ir temperatūros sąlygas mata vimo tašk e.
Kad matavi mas būtų tikslus, prieš bandymą pagal prietaiso gamintojo instr ukci jas atliekamas nulinės vertės 
suregulia vimas ir išmagnetinimas.
2.1.2. Srovės keitiklis montuojamas bet kurioje ĮEEK S ant vieno iš laidų, tiesiogiai sujungtų su ĮEEK S, ir turi kontroliuoti 
visos ĮEEK S srovę.
Ekranuotiesiems laidams skirti metodai taikomi pagal atsakingos instituci jos nurodymus.
Kad būtų lengva pamatuoti ĮEEK S srovę naudojant išorinę matavi mo įrangą, pageidautina, kad gamintojai 
transpor to priemonėje įrengtų atitinkamus saugius ir prieinamus prijungi mo taškus. Jeigu to atlikti neįmanoma, 
gamintojas suteikia atsaking ai instituci jai priemones, kuriomis pirmiau apibūdintu būdu srovės keitiklis 
prijun giamas prie ĮEEK S laidų.
2.1.3. Išmatuota srovė palaipsniui integruoja ma ne mažesniu nei 20 Hz dažniu ir gaunama išmatuotoj i Q vertė, išreikšta 
ampe rvalandėmis (Ah). Išmatuota srovė palaipsniui integruo jama ir gaunama išmatuotoj i Q vertė, išreikšta 
ampe rvalandėmis (Ah). Integra vimą galima atlikti srovės matavim o sistemoje.
2.2. Transpor to priemonės duomenys
2.2.1. ĮEEK S srovę galima dar nustatyti naudojant transpor to priemonės duomenis. Nor int taikyti šį matavimo metod ą, 
reikaling a ši bandomosios transpor to priemonės informacija:
a)integruota įkro vos balanso vertė po paskutinio užvedimo, išreikšta Ah;
b)integruota transpor to priemonės prietaisų duomenų krovimo balanso vertė, apskaičiuota naudojant ne mažesnį 
nei 5 Hz ėminių dažnį;
c)įkro vos balanso per OBD sistemos jungtį vertė, kaip aprašyta standar te SAE J1962.
2.2.2. Gamint ojas atsakingai instituci jai turi įrodyti transpor to priemonės prietaisų rodmenų apie ĮEEK S įkro vimą ir 
iškrov imą tikslumą.
Gamint ojas gali sukur ti ĮEEK S stebė senos transpor to priemonių šeimą, kad įrodytų transpor to priemonės prietaisų 
rodmenų apie ĮEEK S įkrovimą ir iškrovimą teisingumą. Duomenų tikslumas įrodomas naudojant tipinę transpor to 
priemonę.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/378 2021 11 26  
Galioja šie šeimos kriterijai:
a)identiški degimo procesai (t. y. kibirkštinis uždegimas, slėginis uždegimas, dvitaktis, keturtaktis);
b)identiška įkro vimo ir (arba) rekuperacijos strategi ja (ĮEEK S programinės įrangos duomenų modulis);
c)galimybė gauti transpor to priemonės prietaisų rodmenis;
d)identiškas įkro vos balansas, išmatuotas ĮEEK S duomenų moduliu;
e)identišk o įkrov os transpor to priemonėje balanso imitavim as.
2.2.3. Iš stebėsenos aprėp ties pašalinamos visos ĮEEK S, netur inčios įtakos išmetamo CO 2 masei.
3. ĮEEK S energijos pokyčiu grindžiama korega vimo procedūra
3.1. ĮEEK S srovė pradedama matuoti prasidedant bandymui, o baigiama iškar t po to, kai pabaigiamas visas transpor to 
priemonės važia vimo ciklas.
3.2. Elektros tiekimo sistemoje išmatuotas elektros energijos balansas Q naudojamas matuojant ĮEEK S energi jos kiekio 
skirtumą ciklo pabaigoje, palyginti su ciklo pradžia. Elektros energijos balansas nustatomas dėl viso važiuojant 
atlikt o WLTC.
3.3. Važiavimo ciklo fazėmis registr uojamos atskiros Qphase vertės.
3.4. Per visą ciklą išmetamo CO2 masės korega vimas kaip korega vimo kriterijaus c funkci ja
3.4.1. Korega vimo kriterijaus c apskaičia vimas
Korega vimo kriterijus c yra elektros energijos pokyčio ΔE REESS,j absoliučios vertės ir degalų energijos santykis, 
apskaičiuojamas pagal šias lygtis:
c¼jΔEREESS,j
Efuelj
čia:
c – korega vimo kriterijus;
ΔE REESS,j – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per laikotar pį j, nustatytas pagal šio priedėlio 4.1 punktą, 
Wh;
j – (šiame punkt e) visas taikytinas WLTP bandymų ciklas;
Efuel – degalų energi ja pagal šią lygtį:
Efuel¼10×HV×FC nb×d
čia:
Efuel – per taikomą WLTP bandymų ciklą sunaudotų degalų energinė vertė, Wh;
HV – šilumingumo vertė pagal A6.App2/1 lentelę, kWh/l;
FC nb – nesubalansuot os dega lų sąnaudos atliekant 1 tipo bandymą, nepak oreguotos pagal energijos 
balansą ir nustatytos pagal B7 priedo 6 dalį, naudojant kriterinių išmetamųjų teršalų ir 
išmetamo CO 2 kiekio rezultatus, apskaičiuotus A7/1 lentelėje nustatytu 2 veiksmu, l/100 km;
d – atstumas, nuvažiuotas per taikomą atitinkamą WLTP bandymų ciklą, km;
10 – perskaičiav imo į Wh koeficientas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/379  
3.4.2. Korega vimas atliekamas, jeigu ΔEREESS yra neigiamas (atitinka ĮEEK S iškrovimą).
Gamint ojo prašymu galima netaikyti korega vimo ir galima naudoti nekoreguotas vertes, jei:
a)ΔE REESS yra teigiamas (atitinka ĮEEK S iškrovimą);
b)gamintojas išmatavęs gali įrodyti atsakingai institucijai, kad nėra ryšio atitinkamai tarp ΔEREESS ir išmetamos CO2 
masės bei tarp ΔEREESS ir degalų sąnaudų.
A6.App2/1 lentelė
Degalų energinė vertė (kai taikytin a) 
Degalai Benzinas 
(E0)Benzinas 
(E10)Etanolis 
(E85)Dyzelinas 
(B0)Dyzelinas 
(B7)SND SGD
Šilumos 
vertė8,92
kWh/l8,64
kWh/l6,41
kWh/l9,85
kWh/l9,79
kWh/l12,86 x  
ρ kWh/l11,39 MJ/m3
ρ = bandymo degalų tankis esant 15 °C (kg/l)
4. Korega vimo funkcijos taikymas
4.1. Nor int taikyti korega vimo funkci ją, visų ĮEEK S elektros energi jos pokytis ΔEREESS,j per laikotar pį j apskaičiuojamas 
pagal išmatuotą srovę ir vardinę įtam pą:
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i 
čia:
ΔEREESS,j,i – ĮEEK S elektros energijos pokytis i per nagr inėjamą laikotar pį j, Wh,
ir
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×U REESS ×∫tend
t0IðtÞj,idt
čia:
UREESS – vardinė ĮEEK S įtampa, nustatyta pagal standar tą IEC 60050-482, V;
IðtÞj,i– ĮEEK S elektros srovė i per nagr inėjamą laikotar pį j, nustatyta pagal šio priedėlio 2 dalį, A;
t0 – laikas nagr inėjamo laikotar pio j pradžioje, s;
tend – laikas nagr inėjamo laikotar pio j pabaigoje, s.
i – nagr inėjamos ĮEEK S indekso numer is;
n – bendras ĮEEK S kiekis;
j – nagr inėjamo laikotar pio indekso numer is, kai laikotar pis gali būti bet kokia taikomo ciklo fazė, 
ciklo fazių jungin ys ir visas taikomas ciklas;
1
3600– Ws perskaičiav imo į Wh koeficientas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/380 2021 11 26  
4.2. Išmetamo CO 2 masei (g/km) pakoreguoti naudojami degimo proceso savitieji Willans koeficientai iš A6.App2/3 
lentelės.
4.3. Korega vimas atliekamas ir taikomas visam ciklui ir atskirai kiekvienai ciklo fazei ir užregistr uojamas.
4.4. Atliekant šiuos specialius apskaičiavimu naudojamas fiksuotas elektros tiekimo sistemos alternator iaus 
veiksmin gumas:
ηalternator¼0,67forelectricpowersupplysystemREESSalternators
4.5. Gaunamas išmetamo CO 2 masės skirtumas nagr inėjamu laikotar piu j dėl ĮEEK S krovi mo alternator iaus apkro vos 
savybių apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
ΔM CO2,j ¼0,0036×ΔE REESS,j ×1
ηalternator×Willans factor ×1
dj
čia:
ΔM CO2,j – gaut as išmetamo CO2 masės skirtumas laikotar piu j, g/km;
ΔEREESS,j – ĮEEK S elektros energi jos pokytis per nagr inėjamą laikotar pį j, apskaičiuotas pagal šio priedėlio 
4.1 punktą, Wh;
dj – per nagr inėjamą laikotar pį j nuvažiuotas atstumas, km;
j – nagr inėjamo laikotar pio indekso numer is, kai laikotar pis gali būti bet kokia taikomo ciklo fazė, 
ciklo fazių jungin ys ir visas taikomas ciklas;
0,0036 – perskaičiav imo iš Wh į MJ koeficientas;
ηalternator – alternator iaus veiksmingumas pagal šio priedėlio 4.4 punktą;
Willans factor – degimo proceso savitasis Willans koeficientas, kaip nustatyta A6.App2/3 lentel ėje, gCO 2/MJ;
4.5.1. Kiekvienos fazės ir viso ciklo CO2 vertės koreguojamos taip:
1A lygis
MCO2,p,3 = MCO2,p,2b – ΔM CO2,j
MCO2,c,3 = MCO2,c,2b – ΔM CO2,j
1B lygis
MCO2,p,3 = (M CO2,p,1 – ΔM CO2,j )
MCO2,c,3 = (M CO2,c,2 – ΔM CO2,j )
čia:
ΔM CO2,j – rezultatas pagal šio priedėlio 4.5 punktą per laikotar pį j, g/km.
4.6. Išmetamam CO 2 kiekiui (g/km) pakoreguoti naudojami Willans koeficientai iš A6.App2/3 lentelės.
A6.App2/3 lentelė
Willans koeficientai (kai taikytina) 
Be pripūtimo Su pripūtimu
Kibirkštinio uždegimo Benzinas (E0) l/MJ 0,0733 0,0778
gCO 2/MJ 175 186
Benzinas (E10) l/MJ 0,0756 0,0803
gCO 2/MJ 174 184LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/381  
Be pripūtimo Su pripūtimu
SGD (G20) m3/MJ 0,0719 0,0764
gCO 2/MJ 129 137
SND l/MJ 0,0950 0,101
gCO 2/MJ 155 164
E85 l/MJ 0,102 0,108
gCO 2/MJ 169 179
Slėginio uždegimo Dyzelinas (B0) l/MJ 0,0611 0,0611
gCO 2/MJ 161 161
Dyzelinas (B7) l/MJ 0,0611 0,0611
gCO 2/MJ 161 161LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/382 2021 11 26  
3 priedėlis 
Iš dujinių degalų (SND ir GD / biomet ano) gautos energijos dalies apskaičiavimas 
1. PER 1 TIPO BAND YMŲ CIKLĄ SUNA UDOTŲ DUJINIŲ DEGALŲ MASĖS MATAVIMAS
Per ciklą sunaudotų dujų masė matuojama naudojant degalų svėr imo įrangą, kuria bandymo metu galima išmatuoti 
talpyklos masę, laikantis šių reikalavimų:
a)bandymo pradžios ir pabaigos rodmenų skirtumas išmatuojamas ±2 proc. arba didesniu tikslumu;
b)imamasi atsargumo priemonių, kad būtų išvengta matavimo klaidų.
Būtiniausia tokio atsargumo priemonė – kruopštus įtaiso įrengimas pagal prietaiso gamintojo rekomendacijas ir 
atsižvelgiant į gerąją inžiner ijos patir tį;
c)leidžiama taikyti kitus mata vimo metodus, jei įrodoma, kad užtikr inamas toks pats tikslumas.
2. IŠ DUJŲ GAUTOS ENER GIJOS DALIES APSKAIČIA VIMAS
Degalų sąnaudų vertė apskaičiuojama pagal išmetamą angliavanden ilių, anglies monoksido ir anglies dioks ido kiekį, 
nustatomą įvertinus matavim o rezultatus ir padar ius prielaidą, kad atliekant bandymą deginami tik dujiniai degalai .
Per ciklą suvar totos dujų energi jos dalis nustatoma pagal šią lygtį:
Ggas¼Mgas×cf×104
FCnorm ×dist×ρ� �
čia:
Ggas – dujų energi jos dalis, proc.;
Mgas – per ciklą sunaudotų dujinių degalų masė, kg;
FC norm – degalų sąnaudos (jei tai SND – l/100km, jei tai GD / biometanas – m3/100 km), apskaičiuotos pagal 
B7 priedo 6.6 ir 6.7 punktus;
dist – per ciklą užregistr uotas atstumas, km;
ρ – dujų tankis:
jei tai GD / biometanas, ρ = 0,654 kg/m3;
jei tai SND, ρ = 0,538 kg/l;
cf – korega vimo koeficientas; taikomos šios vertės:
jei naudojami SND arba G20 etaloniniai degalai, cf = 1;
jei naudojami G25 etaloniniai degalai , cf = 0,78.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/383  
B6A PRIED AS 
Korega vimo pagal aplink os temperatūrą bandymas tipinėmis regioninės temperatūros sąlygomis 
išmetamam CO2 kiekiui nus tatyti 
Šis priedas taikomas tik 1A lygiui.
1. ĮVADAS
Šiame priede aprašoma korega vimo paga l aplink os temperatūrą bandymo (ATCT) tipinėmis regioninėmis 
temperatūros sąlygomis išmetamam CO 2 kiekiui nustatyti papildoma procedūra.
1.1. Vidaus degimo varikliu varomų transpor to priemonių ir NOVC-HEV išmetamas CO2 kiekis ir OVC-HEV įkro vos 
palaikymo vertė koreguojama pagal šio priedo reikalavimus. Įkrov os naudojimo režimo sąlygomis nustatytos 
CO2 vertės koreguoti nereikia. Elektr inės ridos koreguoti nereikia.
2. KOREGA VIMO PAGAL APLINK OS TEMPERA TŪRĄ BAN DYMO (ATCT) ŠEIMA
2.1. Tai pačiai ATCT šeimai gali priklausyti tik tos transpor to priemonės, kurių tapačios šios savybės:
a)galios pavaros archit ektūra (t. y. vidaus degimas, hibr idas, kuro elementai arba elektra);
b)degimo procesas (t. y. dviejų arba keturių taktų);
c)cilindrų skaičius ir išdėstymas;
d)degimo variklyje būdas (t. y. netiesioginis arba tiesioginis įpurškimas);
e)aušinimo sistemos tipas (t. y. aušinama oru, vandeniu ar alyva);
f)oro įsiurbimo būdas (t. y. be pripūtimo arba su pripūtimu);
g)degalai , kuriems suprojektuotas variklis (t. y. benzinas, dyzelinas, GD, SND ir kt.);
h)katalizatoriaus tipas (t. y. trijų pakopų, mažo NO x kiekio gaudyklė, SEK, mažo NO x kiekio katalizatori us ar kt.);
i)tai, ar sumontuota kietųjų dalelių gaudyklė ir
j)išmetamųjų dujų recirkuliaci ja (taik oma ar netaik oma, aušinama ar neaušinama).
Be to, transpor to priemonės turi būti panašios pagal šias savybes:
k)transpor to priemonių variklio cilindrų tūris nuo mažiausiosios galios transpor to priemonės gali skirtis ne 
daugiau nei 30 proc. ir
l)variklio skyr iaus izoliacija pagal medžiagą, kiekį ir izoliaci jos išdėstymą turi būti panašaus tipo. Gamint ojai 
pate ikia įrodymus (pvz., CAD brėžinius) tipo patvir tinimo instituci jai, kad visose šeimai priklausančiose 
transpor to priemonėse įrengiamos izoliacinės medžiagos tūris ir svor is sudaro daugiau kaip 90 proc. per 
ATCT bandymą išmatuoto etaloninės transpor to priemonės tūrio ir svor io.
Atskiroje ATCT šeimoje izoliacinės medžiagos ir jų išdėstymo skirtumai gali būti priimtini, jei galima įrodyti, kad 
bandomosios transpor to priemonės variklio skyr iaus izolia vimas yra blogiausias atvejis.
Jeigu gamint ojas gali įrodyti tipo patvir tinimo institucijai, jog užtikr inamas blogiausio atvejo koncepcijos (pvz., 
išbandoma transpor to priemonė yra be izoliacinės medžiagos) taikymas, arba, jei ATCT priklauso viena 
interpoliaci jos šeima, gali būti netaik omi reikalavimai dokumentuoti izoliacines medžiagas.
2.1.1. Jei sumontuoti aktyvūs šilumos kaupikliai, transpor to priemones galima laikyti priklausančiomis tai pačiai ATCT 
šeimai tik jeigu jos atitinka šiuos reikalavimus :
a)šiluminė talpa, apibrėžiama sistemos entalpi ja, yra ne daugiau kaip 0–10 proc. didesnė už bandomosios 
transpor to priemonės entalpiją ir
b)OEM gali pateikti įrodymą techninei tarnybai , kad šilumos išskyr imo užvedant šeimai priklausantį variklį 
trukmė yra ne daugiau kaip 0–10 proc. mažesnė už bandomosios transpor to priemonės šilumos išskyr imo 
trukmę.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/384 2021 11 26  
2.1.2. Tik šio B6a priedo 3.9.4 punkt e nustatytus kriterijus atitinkančias transpor to priemones galima laikyti 
priklausančiomis tai pačiai ATCT šeimai.
3. ATCT PROCEDŪRA
Turi būti atliekamas 6 priede nustatytas 1 tipo bandymas, išskyr us šio B6a priedo 3.1–3.9 punktuose nustatytus 
reikalavi mus. Šiuo tikslu pagal B2 priedą taip pat reikia apskaičiuoti ir taikyti pavarų perjungimo momentus, 
atsižvelgiant į skirtingą kelio apkro vą, kaip nustatyta šio B6a priedo 3.4 punkte.
3.1. ATCT aplink os sąlygos
3.1.1. Temperatūra (Treg), kuriai esant transpor to priemonė stabilizuojama ir bandoma taikant ATCT , turi būti 14 °C.
3.1.2. Trumpiaus ia ATCT stabiliza vimo trukmė (tsoak_A TCT) yra 9 val.
3.2. Bandymų kamera ir stabilizavimo zona
3.2.1. Bandymų kamera
3.2.1.1. Bandymo kameros temperatūros nuostatis turi atitikti Treg. Fakti nė temperatūra bandymo pradžioje turi neviršyti 
±3 °C, o bandymo metu – ±5 °C.
3.2.1.2. Bandymo kameros oro arba variklio įsiurbiamo oro specifi nis drėgnis (H) turi būti toks:
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H2O/kg sauso oro).
3.2.1.3. Oro temperatūra ir drėgnumas matuojami prie aušinimo ventiliator iaus išleidimo angos 0,1 Hz dažniu.
3.2.2. Stabiliza vimo zona
3.2.2.1. Stabiliza vimo zonos temperatūros nuostatis turi būti Treg, o faktinė temperatūros vertė turi neviršyti ±3 °C per 5 
min. slankųjį aritmetinį vidurkį ir netur i būti sistemi ngo nuokr ypio nuo nuostačio. Tempe ratūra matuojama 
neper traukiamai ne mažesniu nei 0,033 Hz dažniu.
3.2.2.2. Temperatūros jutiklio vieta stabiliza vimo zonoje turi būti reprezentatyvi matuojant aplink os temperatūrą aplink 
transpor to priemonę, o techninė tarnyba atlieka patikrą.
Jutiklis turi būti bent 10 cm atstumu nuo stabilizavimo zonos sienos ir turi būti apsaugotas nuo tiesioginio oro 
sraut o.
Stabiliza vimo zonos oro sraut o prie transpor to priemonės sąlygos turi atitikti patalpos dydžiui tipišką natūralios 
konvekci jos srautą (priverstinė konvekci ja nenaudojama).
3.3. Bandomoji transpor to priemonė
3.3.1. Bandomoji transpor to priemonė turi priklausyti šeimai, kurios ATCT duomeny s yra renkami (kaip aprašyta šio 
B6a priedo 2.1 punkt e).
3.3.2. Turi būti atrinkta ATCT šeimai priklausanti interpoli acijos šeima su mažiausiu variklio darbiniu tūriu (žr. šio B6a 
priedo 2 dalį), o bandomoji transpor to priemonė turi atitikti šios šeimos transpor to priemonės H konfigūraci ją.
3.3.3. Jei taikoma, iš ATCT šeimos atrenkama transpor to priemonė su mažiausia aktyvaus šilumos kaupiklio entalpi ja ir 
mažiausia aktyvaus šilumos kaupiklio šilumos atidavimo spar ta.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/385  
3.3.4. Bandomoji transpor to priemonė turi atitikti B6 priedo 2.3 punkte ir B6a priedo 2.1 punkt e išdėstytus 
reikalavi mus.
3.4. Nustatymai
3.4.1. Kelio apkrov os ir dinamometro nustatymai turi būti toki e, kaip nurodyta B4 priede, įskaitant reikalavim ą, kad 
patalpos temperatūra turi būti 23 oC.
Siekiant atsižvelgti į oro tankio esant 14 oC temperatūrai skirtumą, palyginti su oro tankiu esant 20 oC 
temperatūrai, važiuoklės dinamometras nustatomas taip, kaip nurodyta B4 priedo 7 ir 8 dalyse, išskyr us tai, kad į 
toliau pateikia mą lygtį įtrauktas f2_TReg naudojamas kaip tikslinis koeficientas Ct.
f2_TReg = f2 * (Tref + 273)/(T reg + 273)
čia:
f2 – antros eilės kelio apkrov os koeficientas pamatinėmis sąlygomis, N/(km/h)2;
Tref – kelio apkrov os atskaitinė temperatūra, kaip nustatyta šios taisyklės 3.2.10 punkte, C;
Treg – regioninė temperatūra, kaip nustatyta šio B6a priedo 3.1.1 punkt e, C.
Jei yra žinomas galiojantis 23 °C bandymo važiuoklės dinamometro parametras, antros eilės važiuoklės 
dinamometro koefic ientas Cd pritaik omas pagal šią lygtį:
Cd_T reg = Cd + (f2_TReg – f2)
3.4.2. ACTC bandymas ir jo kelio apkrov os nustatymas turi būti atliekami ant dviejų ratų pavaros dinamometro, jei 
atitinkamas 1 tipo bandymas buvo atliktas ant dviejų ratų pavaros dinamometro, ir ant keturi ų ratų pavaros 
dinamometro, jei atitinkamas 1 tipo bandymas buvo atliktas ant keturių ratų pavaros dinamometro.
3.5. Kondiciona vimas iki bandymo
Gamint ojo prašymu kondiciona vimas iki bandymo gali būti atliekamas esant Treg.
Variklio temperatūra netur i skirtis daugiau kaip ±2 °C nuo temperatūros nuostačio, lygaus 23 °C, arba Treg, nelygu, 
kuris dydi būtų pasir inktas kondicionavimo iki bandymo tikslais.
3.5.1. Tik vidaus degimo varikliu varomų transpor to priemonių kondicionav imas iki bandymo atliekamas taip, kaip 
aprašyta B6 priedo 2.6 punkt e.
3.5.2. NOVC-HEV kondicionav imas iki bandymo atliekamas taip, kaip aprašyta B8 priedo 3.3.1.1 punkt e.
3.5.3. OVC-HEV kondicionav imas iki bandymo atliekamas taip, kaip aprašyta B8 priedo 4 priedėlio 2.1.1 arba 2.1.2 
punkt e.
3.6. Stabiliza vimo procedūra
3.6.1. Po kondicionav imo iki bandymo ir prieš bandymus transpor to priemonės laikomos stabiliza vimo zonoje šio B6a 
priedo 3.2.2 punkt e aprašyt omis aplink os sąlygomis.
3.6.2. Nuo kondicionavimo iki bandymo pabaigos iki stabiliza vimo Treg temperatūroje transpor to priemonė nelaik oma 
ilgiau kaip 10 min. kitokioje nei Treg temperatūros aplink oje.
3.6.3. Paskui transpor to priemonė stabilizuojama stabilizavimo zonoje tiek, kad laikas, praėjęs nuo tada, kai baigiamas 
bandymas atlikus kondicionav imą iki bandymo, iki ATCT bandymo pradžios būtų lygus tsoak_A TCT, neviršijant 
papildomų 15 min. leidžiamosios nuokr ypos. Gamint ojo prašymu ir gavus tipo patvir tinimo institucijos 
pritarimą, tsoak_A TCT gali būti pratęsiamas ne daugiau kaip 120 min. Tokiu atveju šis pratęstas laikas naudojamas 
šio B6a priedo 3.9 punkt e nustatytam aušinimui atlikti.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/386 2021 11 26  
3.6.4. Stabiliza vimas atliekamas nenaudojant aušinimo ventiliator iaus ir visos kėbulo dalys išdėstomos taip, kaip įprasto 
stovėjimo metu. Turi būti užregistr uotas laikas, praėjęs nuo tada, kai baigiamas bandymas atlikus kondiciona vimą 
iki bandymo, iki ATCT bandymo pradžios.
3.6.5. Perkėlimas iš stabilizavimo zonos į bandymų kamerą turi įvykti kuo greičiau. Transpor to priemonės negalima 
laikyti ilgiau nei 10 min. kitokioje nei Treg temperatūros aplink oje.
3.7. ATCT bandymas
3.7.1. Turi būti taikomas šiai transpor to priemonių klasei B1 priede nustatytas WLTC bandymų ciklas.
3.7.2. Turi būti atliekamos B6 priede tik vidaus degimo varikliu varomoms transpor to priemonėms nustatyt os 
išmetamųjų teršalų kiekio bandymų procedūros ir B8 priede NOVC-HEV nustatyt os išmetamųjų teršalų kiekio 
bandymų procedūros bei OVC-HEV nustatyt os įkro vos palaikymo režimo sąlygomis atliekamo 1 tipo bandymo 
procedūros, išskyr us tai, kad bandymo kameros aplink os sąlygos turi būti toki os, kaip nurodyta šio B6a priedo 
3.2.1 punkt e.
3.7.3. Visų pirma, per ATCT bandymą variklio išmetalų kiekis, tik vidaus degimo varikliu varomoms transpor to 
priemonėms nustatytas A7/1 lentelės 2 veiksmo eilutėje, o HEV – A8/5 lentelės 2 veiksmo eilutėje, turi neviršyti 
bandomajai transpor to priemonei taikomų išmetamųjų teršalų kiekio ribų, nustatytų šios taisyklės 6.3.10 punkt e.
3.8. Apskaičiav imas ir dokumentacij a
3.8.1. Šeimos korega vimo koeficientas FCF apskaičiuojamas taip:
FCF = MCO2 ,Treg / MCO2,23°
čia:
MCO2,23° – vidutinė per visus taikomus 1 tipo bandymus transpor to priemonės H išmetamo CO2 masė 
esant 23 °C temperatūrai, nustatyta po B7 priedo A7/1 lentelėje nurodyto 3 veik smo, taikomo 
tik vidaus degimo varikliu varomoms transpor to priemonėms, ir B8 priedo A8/5 lentelėje 
nurodyto 3 veiksmo, taikomo OVC-HEV ir NOVC-HEV , tačiau be jokių tolesnių pataisų, g/km;
MCO2,T reg – vidutinė per visą WLTC bandymų ciklą išmetamo CO 2 masė esant regioninei temperatūrai, 
nustatyta po B7 priedo A7/1 lentelėje nurodyto 3 veik smo, taikomo tik vidaus degimo 
varikliu varomoms transpor to priemonėms, ir B8 priedo A8/5 lentelėje nurodyto 3 veiksmo, 
taikomo OVC-HEV ir NOVC-HEV , tačiau be jokių tolesnių pataisų, g/km; OVC-HEV ir NOVC- 
HEV taikomas B8 priedo 2 priedėlyje nustatytas KCO2 koefic ientas.
Ir MCO2,23° , ir MCO2,T reg vertės matuojamos naudojant tą pačią bandomąją transpor to priemonę.
FCF įtraukiamas į visas atitinkamas bandymų ataskaitas.
FCF suapvalinamas iki keturių skaičių po kablelio.
3.8.2. Kiekvienos tik vidaus degimo varikliu varomos transpor to priemonės, priklausančios ATCT šeimai (kaip apibrėžta 
šio B6a priedo 2.3 punkt e), CO 2 vertės apskaičiuojamos pagal šias lygtis:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4 × FCF
MCO2,p,5 = MCO2,p,4 × FCF
čia:
MCO2,c,4 ir MCO2,p,4 – per visą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) išmetamo CO2 masė, gaut a anks tesniu 
apskaičiavi mo etapu, g/km;
MCO2,c,5 ir MCO2,p,5 – per visą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) išmetamo CO 2 masė, įskaitant ATCT pataisą, 
naudojama visoms būsimoms pataisoms arba apskaičiavimams (g/km).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/387  
3.8.3. Kiekvienos OVC-HEV ir NOVC-HEV , priklausančios ATCT šeimai (kaip apibrėžta šio B6a priedo 2.3 punkt e), CO2 
vertės apskaičiuojamos pagal šias lygtis:
MCO2,CS,c,5 = MCO2,CS ,c,4 × FCF
MCO2,CS,p,5 = MCO2,CS,p,4 × FCF
čia:
MCO2,CS,c,4 ir MCO2,CS,p,4 – per visą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) išmetamo CO2 masė, gaut a anks tesniu 
apskaičiavi mo etapu, g/km;
MCO2,CS,c,5 ir MCO2,CS,p,5 – per visą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) išmetamo CO 2 masė, įskaitant ATCT pataisą, 
naudojama visoms būsimoms pataisoms arba apskaičiavimams (g/km).
3.8.4. Jei FCF yra mažesnis už vienetą, kaip nustatyta šio B6a priedo 4.1 punkt e, taikant blogiausią atvejį, laikoma, kad jis 
lygus vienetui.
3.9. Aušinimo nuostato s
3.9.1. Bandomosios transpor to priemonės, kuri naudojama kaip etaloninė ATCT šeimos transpor to priemonė, ir visų 
ATCT šeimoje esančių interpoli acijos šeimų transpor to priemonių H variklio aušalo galutinė temperatūra 
matuojama atlikus atitinkamą 1 tipo važiavimo bandymą 23 °C temperatūroje ir trukmės tsoak_A TCT, neviršija nt 
papildomų 15 min. leidžiamosios nuokr ypos, stabilizavimą 23 °C temperatūroje. Trukmė matuojama nuo 
atitinkamo 1 tipo bandymo pabaigos.
3.9.1.1. Jei per atitinkamą ATCT bandymą trukmė tsoak_A TCT buvo pratęsta, taikoma tokia pat stabilizavimo trukmė, 
neviršij ant papildomų 15 min. leidžiamosios nuokr ypos.
3.9.2. Aušinimo procedūra atliekama kuo greičiau po 1 tipo bandymo pabaigos su ne ilgesne nei 20 min. delsa. 
Išmatuota stabilizavimo trukmė yra laikas tarp galutinė s temperatūros mata vimo ir 1 tipo bandymo 23 °C 
temperatūros sąlygomis pabaigos ir ji įtraukiama į visus atitinkamus bandymo dokumentus.
3.9.3. Vidutinė paskutinių 3 stabilizavimo valandų temperatūra stabiliza vimo zonoje atimama iš išmatuotos variklio 
aušalo temperatūros 3.9.1 punkt e nustatytos stabilizavi mo trukmės pabaigoje. Tai įvardijama kaip ΔT_A TCT, 
suapvalinta iki artimiausio sveik ojo skaičiaus.
3.9.4. Jei ΔT_A TCT ir bandomosios transpor to priemonės ΔT_A TCT skirtumas yra –2 °C arba didesnis, ši interpoliacijos šeima 
nelaik oma tos pačios ATCT šeimos dalimi.
3.9.5. Visų ATCT šeimos transpor to priemonių aušalas matuojamas toje pačioje aušinimo sistemos vietoje. Ta vieta turi 
būti kuo arčiau variklio, kad aušalo temperatūra kuo labiau atitiktų variklio temperatūrą.
3.9.6. Stabiliza vimo zonų temperatūros mata vimas atliekamas taip, kaip nustatyta šio B6a priedo 3.2.2.2 punkt e.
4. MATAVIMO PROCESO ALTERNA TYVOS
4.1. Blogiausio atvejo metodas, susijęs su transpor to priemonės aušinimu ar transpor to priemonės izoliacija
Gamint ojo prašymu ir gavus tipo patvir tinimo institucijos pritarimą, vietoj šio B6a priedo 3.6 punkto nuostatų 
gali būti taikoma 1 tipo bandymui nustatyta aušinimo procedūra. Šiuo tikslu:
a)taikomos B6 priedo 2.7.2 punkt o nuostatos ir papildomas reikalavima s dėl ne trumpesnės kaip 9 val. 
stabiliza vimo trukmės;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/388 2021 11 26  
b)prieš pradedant ATCT bandymą, variklio temperatūra nuo nuostačio Treg turi skirtis ne daugiau kaip ±2 °C. Ši 
temperatūra įtraukiama į visus atitinkamus bandymo lapus. Tokiu atveju šio B6a priedo 3.9 punkt o nuostato s 
dėl aušinimo ir variklio skyr iaus izolia vimo kriterijų galima netaikyti nė vienai atitinkamos šeimos transpor to 
priemonei.
Šios alternatyvos taikyti negalima, jei transpor to priemonėje yra įrengtas aktyvus šilumos kaupiklis.
Šio metodo taikymas nurodomas visose atitinkamose bandymų ataskait ose.
Reikala vimai dokumentuoti izoliacines medžiagas gali būti netaik omi.
4.2. ATCT šeima, sudar yta tik iš vienos interpoli acijos šeimos
Jei ATCT šeima sudar yta tik iš vienos interpoliacijos šeimos, šio B6a priedo 3.9 punkt o nuostata dėl aušinimo gali 
būti netaik oma. Tai nurodoma visose atitinkamose bandymų ataskaitose .
4.3. Alternatyvus variklio temperatūros mata vimas
Jei aušalo temperatūros išmatuoti neįmanoma, gamint ojo prašymu ir gavus tipo patvir tinimo institucijos 
pritarimą, taikant šio B6a priedo 3.9 punkt o nuostatą, vietoj aušalo temperatūros gali būti matuojama variklio 
alyvos temperatūra. Tokiu atveju, jei visos transpor to priemonės priklauso vienai šeimai, gali būti matuojama 
variklio alyvos temperatūra.
Tokios procedūros taikymas nurodomas visose atitinkamose bandymų ataskaitose .LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/389  
B6b PRIED AS 
CO2 kiekio rezulta tų koregav imas atsižv elgiant į tikslin į greitį ir atstumą 
Šis priedas taikomas tik 1A lygiui.
1. BENDR OJI DALIS
Šiame B6b priede nustatomos specialiosios CO 2 kiekio bandymų rezultatų korega vimo, atsižvelgiant į leidžiamąsias 
tikslinio greičio ir atstumo nuokr ypas, nuostato s.
Šis B6b priedas taikomas tik vidaus degimo varikliu varomoms transpor to priemonėms.
2. TRANSPORTO PRIEMONĖS GREIČIO MATAVIMAS
2.1. Fakti nis ir (arba) išmatuotasis transpor to priemonės greitis (vmi; km/h), nustatytas paga l važiuoklės dinamometro 
būgno greitį, matuojamas 10 Hz dažniu, kartu registr uojant faktinį laiką, ir tai atitinka faktinį greitį.
2.2. Tikslinis greitis (vi; km/h) tarp B1 priedo A1/1–A1/12 lentelėse nurodytų laiko momentų nustatomas tiesinės 
interpoli acijos metodu ir 10 Hz dažniu.
3. KOREGA VIMO PROCEDŪRA
3.1. Fakti nės ir (arba) išmatuotosi os ir tikslinės ratų galio s apskaičia vimas
Ratų galia ir jėgos, susidarančios esant tiksliniam ir faktiniam ir (arba) išmatuotaj am greičiui, apskaičiuojamos pagal 
šias lygtis:
Fi = f0 + f1 x ðViþV i – 1Þ
2+ f2 x ðViþV i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ai
Pi = Fi x ðViþV i – 1Þ
3,6x2x 0,001
Fmi = f0 + f1 x ðVm iþVm i – 1Þ
2+ f2 x ðVm iþVm i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ami
Pmi = Fmi x ðVm iþVm i – 1Þ
3,6x2x 0,001
ai =ðVi – V i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
ami =ðVm i – Vm i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
čia:
Fi – tikslinė varomoji jėga nuo (i – 1) iki (i), N;
Fmi – faktinė ir (arba) išmatuotoji varomoji jėga nuo (i – 1) iki (i), N;
Pi – tikslinė galia nuo (i – 1) iki (i), kW;
Pmi – faktinė ir (arba) išmatuotoji galia nuo (i – 1) iki (i), N;
f0, f1, f2 – kelio apkrov os koeficientai pagal B4 priedą, N, N/(km/h), N/(km/h)2;
Vi – tikslinis greitis laiko momentu i; km/h;
Vm i – faktinis ir (arba) išmatuotasis greitis laiko momentu i; km/h;
TM – transpor to priemonės bandymo masė, kg;
mr – efektyviosios besisukančių sudedamųjų dalių masės ekvivalentas pagal B4 priedo 2.5.1 punktą, kg;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/390 2021 11 26  
ai – tikslinis pagreitis nuo (i – 1) iki (i), m/s2;
ami – faktinis ir (arba) išmatuotasis pagreitis nuo (i – 1) iki (i), m/s2;
ti – laikas, s.
3.2. Kitame etape pagal toliau nurodomą lygtį apskaičiuojama pradinė POVERR UN,1:
POVERR UN,1 = – 0,02 x PRATED
čia:
POVERR UN,1 – pradinė viršeigos galia, kW;
PRATED – vardinė variklio galia, kW.
3.3. Visos apskaičiuot os Pi ir Pmi vertės, nesiekiančios POVERR UN,1, prilyginamos POVERR UN,1, kad nebūtų įtraukiamos 
neigiamos vertės, kurios nėra svarbios vertinant išmetamą CO 2 kiekį.
3.4. Su kiekviena atskira WLTC faze susijusios Pm,j vertės apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
Pm,j =∑tend
t0Pmi/n
čia:
Pm,j – vidutinė faktinė ir (arba) išmatuotoji galia nagr inėjamos fazės j metu, kW;
Pmi – faktinė ir (arba) išmatuotoji galia nuo (i – 1) iki (i), N;
t0 – laikas nagr inėjamos fazės j pradžioje, s;
tend – laikas nagr inėjamos fazės j pabaigoje, s;
n – nagr inėjamos fazės laiko etapų skaičius;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is.
3.5. Vidutinė taikant RCB koeficie ntą pakoreguota išmetamo CO2 masė (g/km), susijusi su kiekviena taikomo WLTC faze, 
išreiškiama g/s ir apskaičiuojama paga l šią lygtį:
MCO2,j = MCO2,RCB,j x dm,j
tj
čia:
MCO2,j – vidutinė išmetamo CO2 masė, susijusi su faze j, g/s;
MCO2,RCB,j – išmetamo CO 2 masė, atlikus B7 priedo A7/1 lentelėje nurodytą 1 veik smą, susijusi su WLTC faze j ir 
pakoreguota paga l B6 priedo 2 priedėlį, laikantis reikalavim o dėl korega vimo taikant RCB koeficientą, 
neatsižvelgiant į korega vimo kriterijų c;
dm,j – per nagr inėjamą fazę j faktiškai nuvažiuotas atstumas, km;
tj – nagr inėjamos fazės j trukmė, s.
3.6. Kitame etape šios išmetamo CO 2 masės (g/s), susijusios su kiekviena WLTC faze, vertės susiejamos su vidutinėmis 
Pm,j1 vertėmis, apskaičiuotomis pagal B6b priedo 3.4 punktą.
Geriausioji duomenų sutap tis apskaičiuojama mažiausiųjų kvadratų regresijos metodu. Šios regresijos tiesės (Veline 
tiesė) pavyzdys pate ikiamas A6b/1 pav.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/391  
A6b/1 pav.
Veline regresijos tiesės pavyzdys.
3.7. Konkrečiai transpor to priemonei būdinga Veline 1-oji lygtis, apskaičiuojama pagal šio B6b priedo 3.6 punktą, yra 
apibrėžiama kaip per nagr inėjamą fazę j išmetamo CO2 kiekio (g/s) ir su ta pačia faze j susijusios vidutinės 
išmatuotosios ratų galio s , koreliacija, išreiškiama šia lygtimi:
MCO2,j = (kv,1 x Pm,j1) + Dv,1
čia:
MCO2,j – vidutinė išmetamo CO2 masė, susijusi su faze j, g/s;
Pm,j1 – vidutinė faktinė ir (arba) išmatuotoji galia nagr inėjamos fazės j metu, apskaičiuota naudojant 
POVERR UN,1, kW;
kv,1 – Veline 1-osios lygties nuolydžio koeficientas, g CO2/kWs;
Dv,1 – Veline 1-osios lygties konstanta, g CO 2/s.
3.8. Kitame etape pagal toliau nurodytą lygtį apskaičiuojama antroji POVERR UN,2:
POVERR UN,2 = –D v,1/ kv,1
čia:
POVERR UN,2 – antr inė viršeigos galia, kW;
kv,1 – Veline 1-osios lygties nuolydžio koeficientas, g CO2/kWs;
Dv,1 – Veline 1-osios lygties konstanta, g CO 2/s.
3.9. Visos pagal šio B6b priedo 3.1 punktą apskaičiuot os Pi ir Pmi vertės, mažesnės nei POVERR UN,2, prilyginamos 
POVERR UN,2, kad nebūtų įtraukiamos neigiamos vertės, kurios nėra svarbios vertinant išmetamą 2 kiekį.
3.10. Naudojant šio B6b priedo 3.4 punkt e nurodytas lygtis, vėl apskaičiuojamos Pm,j2 vertės, susijusios su kiekviena 
atskira WLTC faze.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/392 2021 11 26  
3.11. Naujai transpor to priemonei būdinga Veline 2-oji lygtis apskaičiuojama taikant mažiausiųjų kvadratų regresijos 
metod ą, aprašytą šio B6b priedo 3.6 punkt e. Veline 2-oji lygtis išreiškiama šia lygtimi:
MCO2,j = (kv,2 x Pm,j2) + Dv,2
čia:
MCO2,j – vidutinė išmetamo CO2 masė, susijusi su faze j, g/s;
Pm,j2 – vidutinė faktinė ir (arba) išmatuotoji galia nagr inėjamos fazės j metu, apskaičiuota naudojant 
POVERR UN,2, kW;
kv,2 – Veline 2-osios lygties nuolydžio koeficientas, g CO2/kWs;
Dv,2 – Veline 2-osios lygties konstanta, g CO 2/s.
3.12. Kitame etape, naudojant toliau nurodomą lygtį ir remiantis tikslinio greičio prof iliu, apskaičiuojamos su kiekviena 
atskira WLTC faze susijusios Pi,j vertės:
Pi,j2 =∑tend
t0Pi,2/n
čia:
Pi,j2 – vidutinė tikslinė galia nagr inėjamos fazės j metu, apskaičiuota naudojant POVERR UN,2, kW;
Pi,2 – tikslinė galia laikotar piu nuo (i – 1) iki (i), apskaičiuota naudojant POVERR UN,2, kW;
t0 – laikas nagr inėjamos fazės j pradžioje, s;
tend – laikas nagr inėjamos fazės j pabaigoje, s;
n – nagr inėjamos fazės laiko etapų skaičius;
j – nagr inėjamos WLTC fazės indekso numer is.
3.13. Paskui pagal toliau nurodomą lygtį apskaičiuojami laikotar piu j išmetamo CO 2 kiekio delta koeficientas, g/s:
ΔCO 2,j = kv,2 x (Pi,j2 - Pm,j2)
čia:
ΔCO 2,j – fazės j metu išmetamo CO2 masės delta koeficientas, g/s;
kv,2 – Veline 2-osios lygties nuolydžio koeficientas, g CO2/kWs;
Pi,j2 – vidutinė tikslinė galia nagr inėjamu laikotar piu j, apskaičiuota naudojant POVERR UN,2, kW;
Pm,j2 – vidutinė faktinė ir (arba) išmatuotoji galia nagr inėjamu laikotar piu j, apskaičiuota naudojant 
POVERR UN,2, kW;
j – nagr inėjamas laikotar pis j – tai gali būti ciklo fazė arba visas ciklas.
3.14. Naudojant toliau nurodytą lygtį, apskaičiuojama laikotar piu j išmesto CO2 masė, pakoreguota atsižvelgiant į galutinį 
atstumą ir greitį:
MCO2,j,2b = (ΔCO 2,jþM CO2,j,k x dm,j
tjÞxt j/di,j
čia:
MCO2,j,2b – laikotar piu j išmesto CO 2 masė, pakoreguota atsižvelgiant į atstumą ir greitį, g/km;
MCO2,j,k – k etapo laikotar piu j išmetamo CO2 masė, žr. B7 priedo A7/1 lentelę, g/km;
ΔCO 2,j – fazės j metu išmetamo CO2 masės delta koeficientas, g/s;
tj – nagr inėjamo laikotar pio j trukmė, s;
dm,j – per nagr inėjamą fazę j faktiškai nuvažiuotas atstumas, km;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/393  
di,j per nagr inėjamą laikotar pį j nuvažiuotas tikslinis atstumas, km;
j – nagr inėjamas laikotar pis j – tai gali būti ciklo fazė p arba visas ciklas c;
k – 1, jeigu nagr inėjamas laikotar pis j yra ciklo fazė, arba 2, jeigu nagr inėjamas laikotar pis j yra visas 
ciklas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/394 2021 11 26  
B7 PRIED AS 
Apskaičiavimai 
1. BENDRIEJI REIKAL AVIMAI
1.1. Visi šiame priede išdėstyti reikalavima i ir procedūros taikomi NOVC-HEV , OVC-HEV , NOVC-FC HV ir PEV, 
nebent būtų aiškiai kitaip nustatyta B8 priede.
1.2. Šio priedo 1.4 punkt e aprašyti apskaičia vimo veiksmai taikomi tik vidaus degimo varikliu varomoms 
transpor to priemonėms.
1.3. Bandymo rezultatų suapvalinimas
1.3.1. Tarpiniai apskaičia vimų rezultatai nėra suapvalinami, nebent tarpinių rezultatų suapvalinimas būtų 
privalomas.
1.3.2. Galutiniai kriterinių išmetamųjų teršalų rezultatai suapvalinami pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą vienu 
etapu iki tiek skaičių po kablelio, kiek nurodyta taikomame išmetamųjų teršalų standar te, ir dar vieno 
papildomo reikšmingo skaičiaus.
1.3.3. NO x korega vimo koeficientas KH pateikiamas suapvalintas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki dviejų 
skaičių po kablelio.
1.3.4. Skiedimo koeficientas DF pateikiamas suapvalintas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki dviejų skaičių po 
kablelio.
1.3.5. Su standar tais nesusijusi ai informacijai taikomas gerąja inžiner ijos patir timi pagrįstas įvertinimas.
1.4. Galutinių transpor to priemonių su vidaus degimo varikliais bandymo rezultatų nuoseklioji apskaičia vimo 
procedūra
Rezultatai apskaičiuojami A7/1 lentelėje nurodyta tvarka. Turi būti užregistr uojami visi skiltyje „Išvesties 
duomen ys“ pateikiami naudotini rezultatai. Skiltyje „Procesas“ aprašomi apskaičiavimu i naudotini 
dokument o punktai arba pate ikiami papildomi apskaičiavimai.
Šioje lentelėje pateikt ose lygtyse ir rezultatuose naudojama nomenklatūra:
c – užbaigtas taikomas ciklas;
p – kiekviena taikomo ciklo fazė;
i – visi taikytini kriterinių išmetamųjų teršalų kompone ntai, išskyr us CO 2;
CO 2 – išmetamas CO2 kiekis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/395  
A7/1 lentelė
Galutinių bandymo rezulta tų apskaičiavimo procedūra (FE taikoma tik 1B lygiui) 
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
1 B6 priedas Neapdoroti 
bandymo rezultataiIšmetamųjų teršalų masė
Šio priedo 3–3.2.2 punktai (imtinai).Mi,p,1, g/km
MCO2,p,1 , g/km
2 1 išvesties veiksma s Mi,p,1, g/km
MCO2,p,1 , g/kmJungtinių ciklo verčių apskaičia vimas:
Mi,c,2¼∑pMi,p,1×dp
∑pdp
MCO2,c,2 ¼∑pMCO2,p,1 ×dp
∑pdp čia:
Mi/CO2,c,2 – viso ciklo išmetamųjų teršalų 
rezultatai;
dp – per ciklo fazes p nuvažiuoti 
atstumai.Mi,c,2, g/km
MCO2,c,2 , g/km
2b
Šis veik smas 
taikomas tik 
1A lygiui.1 išvesties veiksma s
2 išvesties veiksma sMCO2,p,1 , g/km
MCO2,c,2 , g/kmCO 2 kiekio rezultatų korega vimas 
atsižvelgiant į tikslinį greitį ir atstumą.
B6b priedas
Pastaba. Kadangi atstumas taip pat 
koreguojamas, nuo šio skaičia vimo 
etapo visos nuorodos į nuvažiuotą 
atstumą turi būti aiškinamos kaip 
nuorodos į tikslinį atstumą.MCO2,p,2b , g/km
MCO2,c,2b , g/km
3 1A lygis
2B išvesties 
veiksma sMCO2,p,2b , g/km
MCO2,c,2b , g/kmRCB korega vimas
B6 priedo 2 priedėlisMCO2,p,3 , g/km
MCO2,c,3 , g/km
1B lygis
1 išvesties veiksma s
2 išvesties veiksma sMCO2,p,1 , g/km
MCO2,c,2 , g/kmRCB korega vimas
B6 priedo 2 priedėlisMCO2,p,3 , g/km
MCO2,c,3 , g/km
4a 2 išvesties veiksma s
3 išvesties veiksma sMi,c,2, g/km
MCO2,c,3 , g/kmIšmetamųjų teršalų kiekio bandymo 
procedūra, taikoma visoms transpor to 
priemonėms su periodiškai 
regeneruoj amomis sistemomis, Ki.
B6 priedo 1 priedėlis.
Mi,c,4a = Ki × Mi,c,2
arba
Mi,c,4a = Ki + Mi,c,2
ir
MCO2,c,4a = KCO2 × MCO2,c,3
arba
MCO2,c,4a = KCO2 + MCO2,c,3
Papildomas poslinkis arba 
dauginamasis koeficientas, naudojamas 
atsižvelgiant į tai, ar Ki yra nustatytas.Mi,c,4a, g/km
MCO2,c,4a , g/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/396 2021 11 26  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
Jei Ki netaik omas:
Mi,c,4a = Mi,c,2
MCO2,c,4a = MCO2,c,3
4b 3 išvesties veiksma s
4A išvesties 
veiksma sMCO2,p,3 , g/km
MCO2,c,3 , g/km
MCO2,c,4a , g/kmJei Ki taikomas, CO2 fazės vertės 
sugretinamos su jungtine ciklo verte:
MCO2,p,4 ¼MCO2,p,3 ×AF Ki
kiekvienai ciklo fazei p;
čia:
AF Ki¼MCO2,c,4a
MCO2,c,3
Jei Ki netaik omas:
MCO2,p,4 = MCO2,p,3MCO2,p,4 , g/km
4c 4A išvesties 
veiksma sMi,c,4a, g/km
MCO2,c,4a , g/kmJeigu šios vertės naudojamos gamybos 
atitikties tikslais, kriterinių išmetamųjų 
teršalų vertės ir išmetamo CO 2 masės 
vertės dauginamos iš įvažinėjimo 
veiksnio, nustatyto pagal šios taisyklės 
8.2.4 punktą:
Mi,c,4c = RIC (j) × Mi,c,4a
MCO2,c,4c = RICO2 (j) x MCO2,c,4a
Jeigu šios vertės nėra naudojamos 
gam ybos atitikties tikslais:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,c,4c;
MCO2,c,4c
Degalų naudojimo efektyvumas 
(FE c,4c_tem p) apskaičiuojamas pagal B6 
priedo 6 dalį.
Jeigu ši vertė naudojama gamybos 
atitikties tikslais, degalų naudojimo 
efektyvumo vertė padauginama iš 
įvažinėjimo veiksnio, nustatyt o pagal 
šios taisyklės 8.2.4 punktą:
FEc,4c = RIFE (j) x FEc,4c_tem p
Jeigu šios vertės nėra naudojamos 
gam ybos atitikties tikslais:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c, km/l
5
Atskiro ban­
dymo rezul ­
tatas4b ir 4c išvesties 
veiksma iMCO2,c,4c , g/km
MCO2,p,4 , g/km1A lygis
ATCT pataisa, taikoma MCO2,c,4c ir MCO2, 
p,4 paga l B6a priedo 3.8.2 punktą.
1B lygis:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,c,5 , g/km
MCO2,p,5 , g/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/397  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
Mi,c,4c, g/km
FEc,4c, km/lPagal C4 priedą apskaičiuoti ir 
kriterinių išmetamųjų teršalų vertėms 
taikomi nusidėvėjimo koeficientai.
Jeigu šios vertės naudojamos gamybos 
atitikties tikslais, tolesni veiksma i 6–10 
nėra privalomi ir šio veiksmo išvesties 
rezultatas yra galutinis rezultatas.Mi,c,5, g/km
FEc,5, km/l
6 1A lygis
5 išvesties veiksma sKiekvienam 
bandymui:
Mi,c,5, g/km
MCO2,c,5 , g/km
MCO2,p,5 , g/kmBandymų ir deklar uojamosios vertės 
vidurkinimas
B6 priedo 1.2–3.2.3 punktai (imtinai).Mi,c,6, g/km
MCO2,c,6 , g/km
MCO2,p,6 , g/km
MCO2,c,declared , g/km
1B lygis
5 išvesties veiksma sFEc,5, km/l Bandymų ir deklar uojamosios vertės 
vidurkinimas
B6 priedo 1.2–3.2.3 punktai (imtinai).
FEc,declared perskaičiavimas į MCO2,c,declared 
atliekamas per taikomą ciklą pagal B7 
priedo 6 punktą. Šiuo tikslu 
naudojamos taikomo ciklo kriterinių 
išmetamųjų teršalų vertės.FEc,declared , km/l
FEc,6, km/l
MCO2,c,declared , g/km
7 1A lygis
6 išvesties veiksma sMCO2,c,6 , g/km
MCO2,p,6 , g/km
MCO2,c,declared , g/kmFazės verčių išlyginimas
B6 priedo 1.2.4 punktas
ir:
MCO2,c,7 = MCO2,c,declaredMCO2,c,7 , g/km
MCO2,p,7 , g/km
1B lygis
5 išvesties veiksma s
6 išvesties veiksma sMCO2,c,5 , g/km
MCO2,p,5 , g/km
MCO2,c,declared , g/kmFazės verčių išlyginimas
B6 priedo 1.2.4 punktasMCO2,p,7 , g/km
8
Bandomosios 
transpor to 
priemonės 1 
tipo ban­
dymo rezul ­
tatas1A lygis
6 išvesties veiksma s
7 išvesties veiksma sMi,c,6, g/km
MCO2,c,7 , g/km
MCO2,p,7 , g/kmDegalų sąnaudų apskaičiavi mas pagal 
šio priedo 6 dalį.
Degalų sąnaudos taikomu ciklu ir jo 
fazėmis apskaičiuojamos atskirai. Šiuo 
tikslu:
a)naudojamos taikomos fazės arba 
ciklo CO 2 vertės;
b)naudojamos viso užbaigt o ciklo kri­
terinių išmetamųjų teršalų vertės
ir:
Mi,c,8 = Mi,c,6
MCO2,c,8 = MCO2,c,7
MCO2,p,8 = MCO2,p,7FC c,8, l/100 km
FC p,8, l/100 km
Mi,c,8, g/km
MCO2,c,8 , g/km
MCO2,p,8 , g/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/398 2021 11 26  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
1B lygis
5 išvesties veiksma s
7 išvesties veiksma sMi,c,5, g/km
MCO2,p,7 , g/kmDegalų sąnaudų apskaičiavimas ir fazės 
vertės konver tavimas į degalų 
naudojimo efektyvumą tik pagal šio 
priedo 6 dalį.
Degalų sąnaudos apskaičiuojamos 
atskirai kiekvienai fazei. Šiuo tikslu:
a)naudojamos taikomos fazės CO 2 
vertės;
b)naudojamos viso užbaigt o ciklo kri­
terinių išmetamųjų teršalų vertės
ir:
Mi,c,8 = Mi,c,5
FEc,8 = FEc,6FC p,8, l/100 km
FEp,8, km/l
Mi,c,8, g/km
FEc,8, km/l
9
Interp oliaci -
jos šeimos 
rezultatas
1A lygis
Galutinis kri­
terinių išme ­
tamųjų ter­
šalų rezulta ­
tas8 išvesties veiksma s Kiekvienai iš 
bandomųjų 
transpor to 
priemonių H ir L:
Mi,c,8, g/km
MCO2,c,8 , g/km
MCO2,p,8 , g/km
FC c,8, l/100 km;
FC p,8, l/100 km;
FEc,8, km/l
FEp,8, km/l1A lygis
Jei be bandomosios transpor to 
priemonės H taip pat buvo bandoma 
bandomoji transpor to priemonė L ir, jei 
taikoma, transpor to priemonė M, turi 
būti naudojama didžiausioji iš dviejų 
arba, jei taikoma, trijų verčių atrinkta 
kriterinių išmetamųjų teršalų vertė ir ji 
įvardijama kaip Mi,c.
Bendro išmetamo THC+NOx kiekio 
atveju kaip tipo patvir tinimo vertė 
naudojama didžiausioji sumos vertė, 
susijusi su transpor to priemone H arba 
transpor to priemone L, arba, jei 
taikoma, transpor to priemone M.
Antraip, jei jokia transpor to priemonė 
L nebuvo bandoma, tai yra
Mi,c = Mi,c,8.
1A lygis ir 1B lygis
Jei tai CO2, naudojamos FE ir FC, atlikus 
8 veiksmą gaut os vertės ir CO 2 vertės 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą 
suapvalinamos iki dviejų skaičių po 
kablelio, o FE ir FC vertės pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą suapvalinamos 
iki trijų skaičių po kablelio.Mi,c, g/km
MCO2,c,H , g/km
MCO2,p,H , g/km
FC c,H, l/100 km;
FC p,H, l/100 km;
FEc,H, km/l
FEp,H, km/l
ir jei buvo 
bandoma 
transpor to 
priemonė L:
MCO2,c,L , g/km
MCO2,p,L , g/km
FC c,L, l/100 km;
FC p,L, l/100 km;
FEc,L, km/l
FEp,L, km/l
10
Atskiros 
transpor to 
priemonės 
rezultatas
Galutinis 
CO 2, FE ir FC 
rezultatas9 išvesties veiksma s MCO2,c,H , g/km
MCO2,p,H , g/km
FC c,H, l/100 km
FC p,H, l/100 km
FEc,H, km/l
FEp,H, km/l
ir jei buvo bandoma 
transpor to 
priemonė L:
MCO2,c,L , g/kmAtskirų interpoliacijos šeimos 
transpor to priemonių degalų sąnaudų, 
degalų naudojimo efektyvumo ir CO2 
apskaičiavi mas.
Šio priedo 3.2.3 punktas.
Degalų sąnaudų, degalų naudojimo 
efektyvumo ir CO2 kiekio 
apskaičiavi mas atskiroms kelio 
apkrov os matr icos šeimos transpor to 
priemonėms.
Šio priedo 3.2.4 punktas.MCO2,c,ind g/km
MCO2,p,ind , g/km
FC c,ind l/100 km
FC p,ind, l/100 km;
FEc,ind, km/l;
FEp,ind, km/l.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/399  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
MCO2,p,L , g/km
FC c,L, l/100 km
FC p,L, l/100 km
FEc,L, km/l
FEp,L, km/lIšmetamas CO2 kiekis išreiškiamas 
gramais kilometr ui (g/km) ir 
suapvalinamas iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.
FC vertės suapvalinamos pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą iki vieno 
skaičiaus po kablelio, išreiškiant  
(l/100 km).
FE vertės suapvalinamos pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą iki vieno 
skaičiaus po kablelio, išreiškiant (km/l).
2. Praskiestų išmetamųjų dujų tūrio nustatymas
2.1. Kintamojo skiedimo įtaiso, galinčio veikti esant past oviam arba kintamam srautui, tūrio apskaičia vimas
Tūrinis srautas matuojamas neper traukiamai. Bendras tūris matuojamas viso bandymo metu.
2.2. Kintamojo skiedimo įtaiso su tūriniu siurbliu tūrio apskaičiavi mas
2.2.1. Tūris apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
V¼V0×N
čia:
V – praskiestų dujų tūris litrais per bandymą (iki korega vimo);
V0 – bandymo sąlygomis tūrinio siurblio tiekiamų dujų tūris litrais per vieną siurblio sūkį;
N – sūkių skaičius per bandymą.
2.2.1.1. Tūrio korega vimas pagal standar tines sąlygas
Praskiestų išmetamųjų dujų tūris V koreguojamas pagal pamatines sąlygas taikant šią lygtį:
Vmix¼V×K 1×PB – P 1
Tp��
čia:
K1¼273,15ðKÞ
101,325ðkPaÞ¼2,6961
PB – bandymo patalpos barometr inis slėgis, kPa;
P1 – vakuumas tūrinio siurblio įleidimo angoje, atsižvelgiant į aplink os barometr inį slėgį, kPa;
Tp – į tūrinį siurblį bandymo metu tiekiamų praskiestų išmetamųjų dujų vidutinė aritmetinė 
temperatūra, kelv inais (K).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/400 2021 11 26  
3. IŠMET AMŲJŲ TERŠALŲ MASĖ
3.1. Bendr ieji reikalavim ai (kai taikytini)
3.1.1. Nenumatant spūdos poveikio, visas variklio įsiurbimo, degimo ir išmetimo proceso metu tiekiamas dujas 
pagal Avogardo hipot ezę galima laikyti idealiosiomis.
3.1.2. Dujinių junginių, kuriuos transpor to priemonė išskir ia bandymo metu, masė M nustatoma pagal 
nagr inėjamų dujų tūrinės koncentracijos ir praskiestų išmetamųjų dujų tūrio rezultatą, tinkamai 
atsižvelgiant į šias tankio vertes 273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa temperatūros pamatinėmis sąlygomis:
anglies monoksidas (CO) ρ¼1,25 g/l
anglies dioks idas (CO 2) ρ¼1,964 g/l
angliavandeniliai:
benzinas (E0) (C1H1.85) ρ¼0,619 g/1
benzinas (E10) (C1H1.93 O0.033 ) ρ¼0,646 g/l
dyzelinas (B0) (C1Hl.86) ρ¼0,620 g/1
dyzelinas (B7) (C1H1.86O0.007 ) ρ¼0,625 g/l
SND (C1H2.525 ) ρ¼0,649 g/l
GD / biometanas (CH 4) ρ¼0,716 g/l
etanolis (E85) (C1H2.74O0.385 ) ρ¼0,934 g/l
azoto oksidai (NO x) ρ¼2,05 g/1
NMHC masei apskaičiuoti naudojamas tankis turi atitikti bendro angliavandenilių kiekio tankį 273,15 K 
(0 °C) temperatūros ir 101,325 kPa slėgio sąlygomis ir priklauso nuo degalų tipo. Propano masei 
apskaičiuoti pamatinėmis sąlygomis naudojamas tankis (žr. B5 priedo 3.5 punktą) yra 1,967 g/l.
Jei šiame punkte koks nors degalų tipas nepaminėtas, šių degalų tankis apskaičiuojamas pagal šio priedo 
3.1.3 punkte pateiktą lygtį.
3.1.3. Bendro angliavandenilių kiekio tankio pagal kiekvieną etaloninių dega lų rūšį su vidutine CXHYOZ sudėtimi 
apskaičia vimo bendra lygtis:
ρTHC¼MW cþH
C×MW HþO
C×MW O
VM
čia:
ρTHC – bendro angliavandenilių ir angliavandenilių, išskyr us metaną, kiekio tankis, g/l;
MW C – anglies molinė masė (12,011 g/mol);
MW H – vandenilio molinė masė (1,008 g/mol);
MW O – deguonies molinė masė (15,999 g/mol);
VM – idealiųjų dujų molinis tūris esant 273,15 K (0 °C) temperatūrai ir 101,325 kPa slėgiui 
(22,413 l/mol);
H/C – vandenilio ir anglies specifi niuose degaluo se santykis CXHYOZ;
O/C – deguonies ir anglies specifiniuo se degaluo se santykis CXHYOZ.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/401  
3.2. Išmetamųjų teršalų masės apskaičia vimas
3.2.1. Išmetamųjų dujinių junginių masė per ciklo fazę apskaičiuojama pagal šias lygtis:
Mi,phase ¼Vmix,phase ×ρi×KH phase ×C i,phase ×10 – 6
dphase
čia:
Mi – išmetamo junginio i masė per bandymą arba fazę, g/km;
Vmix – praskiestų išmetamųjų dujų tūris per bandymą arba fazę, išreikštas litrais per bandymą ir 
(arba) fazę ir pakoreguotas pagal pamatines sąlygas (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa) ;
ρi – junginio i tankis gramais litrui esant normaliajai temperatūrai ir slėgiui (273,15 K (0 °C) 
ir 101,325 kPa);
KH – drėgnio korega vimo koeficientas, taikomas tik išmetamųjų azoto oksidų NO 2 ir NO x masei 
per bandymą arba fazę;
Ci – junginio i koncentracij a praskiesto se išmetamosiose dujose per bandymą arba fazę, išreikšta 
ppm ir pakoreguota atsižvelgiant į skiedimo ore esantį junginio i kiekį;
d – per taikytiną WLTC nuvažiuotas atstumas, km;
n – taikytino WLTC fazių skaičius.
3.2.1.1. Dujinių junginių praskiesto se išmetamosiose dujose koncentracija pakoreguojama pagal dujinių junginių 
kiekį skiedimo ore taikant šią lygtį:
Ci¼Ce – C d×1 – 1
DF��
čia:
Ci – dujinio junginio i koncentracij a praskiesto se išmetamosiose dujose, pakoreguota atsižvelgiant 
į skiedimo ore esantį dujinio junginio i kiekį, ppm;
Ce – išmatuota dujinio junginio i koncentracij a praskiesto se išmetamosiose dujose, ppm;
Cd – dujinio junginio i koncentracij a skiedimo ore, ppm;
DF – skiedimo koeficie ntas.
3.2.1.1.1. Skiedimo koeficientas DF apskaičiuojamas pagal nagr inėjamiems degalams taikytinas lygtis:
DF¼13,4
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4benzinui (E10) ir dyzelinui (B0)
DF¼13,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4benzinui (E0)
DF¼13,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4dyzelinui (B7)
DF¼11,9
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4SND
DF¼9,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4GD / biometanui
DF¼12,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4etanoliui (E85)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/402 2021 11 26  
DF¼35,03
CH2O – C H2O – DA þC H2×10 – 4vandeniliui
Vandeniliui skirtos lygties atveju:
CH2O – H2O koncentracij a praskiesto se išmetamosiose dujose, esančiose ėminių maiše, išreikšta tūrio 
procentais;
CH2O-D A – H2O koncentracij a skiedimo ore, išreikšta tūrio procentais;
CH2 – H2 koncentracij a praskiesto se išmetamosiose dujose, esančiose ėminių maiše, ppm.
Jei šiame punkt e koks nors degalų tipas nepaminėtas, šių degalų DF apskaičiuojamas pagal šio priedo 
3.2.1.1.2 punkt e pate iktas lygtis.
Jei gam intojas naudoja kelias fazes apimantį DF, jį apskaičiuoja naudodamas atitinkamų fazių vidutinę 
dujinių junginių koncentracij ą.
Dujinio junginio vidutinė koncentracij a apskaičiuojama pagal šią lygtį:
Ci¯¼∑n
phase¼1 ðCi,phase ×V mix,phase Þ
∑n
phase¼1 Vmix,phase
čia:
Ci¯– dujinio junginio vidutinė koncentracij a;
Ci,phase – kiekvienos fazės koncentracija;
Vmix,pha ­
se– atitinkamos fazės Vmix;
n – fazių skaičius.
3.2.1.1.2. Skiedimo koeficiento DF pagal kiekvieną etaloninių degalų rūšį su vidutine aritmetine CxHyOz sudėtimi 
apskaičia vimo bendra lygtis:
DF¼X
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4
čia:
X¼100×x
xþy
2þ3,76 xþy
4 – z
2��
CCO2 – CO2 koncentracij a praskiesto se išmetamosiose dujose, esančiose ėminių maiše, išreikšta tūrio 
procentais;
CHC – HC koncentracij a praskiesto se išmetamosiose dujose, esančiose ėminių maiše, išreikšta anglies 
ekvivalento ppm;
CCO – CO koncentraci ja praskiestose išmetamosiose dujose, esančiose ėminių maiše, ppm.
3.2.1.1.3. Metano kiekio nustatymas
3.2.1.1.3.1. Matuojant metano kiekį su GC-FID, pagal toliau nurodomą lygtį apskaičiuojama NMHC:
CNMHC ¼CTHC – ðRf CH4×C CH4ÞLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/403  
čia:
CNMHC – pakoreguota NMHC koncentraci ja praskiesto se išmetamosiose dujose, išreikšta anglies 
ekvivalento ppm;
CTHC – THC koncentracij a praskiesto se išmetamosiose dujose (ang lies ekvivalento ppm), pakoreguota 
atsižvelgiant į skiedimo ore esantį THC kiekį;
CCH4 – CH 4 koncentracij a praskiesto se išmetamosiose dujose (ang lies ekvivalento ppm), pakoreguota 
atsižvelgiant į skiedimo ore esantį CH4 kiekį;
RfCH4 – FID atsak o į metaną koeficientas, apibrėžtas ir nustatytas B5 priedo 5.4.3.2 punkt e.
3.2.1.1.3.2. Matuojant metano kiekį su NMC-FID, NMHC apskaičiavimas priklauso nuo kalibrav imo dujų ir (arba) 
metodo, naudojamo nustatant nulinę vertę ir (arba) kalibr uojant.
THC nustatyti naudojamas FID (be NMC) kalibr uojamas įprastu būdu, naudojant propaną ir (arba) orą.
Kalibr uojant FID, kuriuose yra NMC, leidžiama naudoti šiuos metodus:
a)iš propano ir (arba) oro sudar ytos kalibrav imo dujos teka ne per NMC;
b)iš metano ir (arba) oro sudar ytos kalibrav imo dujos teka per NMC.
Primygtinai rekomenduojama metano FID kalibr uoti naudojant metaną ir (arba) orą, kuris teka per NMC.
Jei tai a papunktis, CH 4 ir NMHC koncentracija apskaičiuojama pagal šias lygtis:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – EEÞ
RfCH4×ðE E – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ
EE – E M
Jei RfCH4 < 1,05, jo galima nenaudoti pirmiau pateikt oje lygtyje su CCH4.
Jei tai b papunktis, CH 4 ir NMHC koncentracij a apskaičiuojama pagal šias lygtis:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – E EÞ
RfCH4×ðEE – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ
EE – E M
čia:
CHCðw=NMC Þ– HC koncentracij a, kai dujų mėginių srautas teka per NMC, ppm C;
CHCðw=oNMC Þ– HC koncentracij a, kai dujų mėginių srautas teka ne per NMC, ppm C;
RfCH4 – metano atsak o koeficientas, kaip nustatyta B5 priedo 5.4.3.2 punkt e;
EM – veiksmin gumas pagal metaną, kaip nustatyta šio priedo 3.2.1.1.3.3.1 punkt e;
EE – veiksmin gumas pagal etaną, kaip nustatyta šio priedo 3.2.1.1.3.3.2 punkt e.
Jei RfCH4 < 1,05, jo galima nenaudoti b atvejo lygtyse su CCH4 ir CNMHC .LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/404 2021 11 26  
3.2.1.1.3.3. Ang liavandenilių be metano skyr iklio (NMC) konversijos veik smingumas
NMC naudojamas angliavan deniliams be metano atskir ti iš dujų mėginių, oksiduojant visus angliavan ­
denilius, išskyr us metaną. Geriausia, kai metano konver sija lygi 0 proc., o visų kitų etanu išreikštų 
angliavan denilių – 100 proc. Nor int tiksliai išmatuoti NMHC, nustatomos dvi veiksmi ngumo vertės, 
kurios taikomos apskaičiuojant išmetamą NMHC teršalų kiekį.
3.2.1.1.3.3.1. Metano konversi jos veik smingumas, EM
Metano ir (arba) oro kalibrav imo dujos nukreipiamos į FID per NMC ir aplenkiant NMC ir 
užregistr uojamos dvi koncentracij os vertės. Veiksmingumas nustatomas pagal šią lygtį:
EM¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
čia:
CHCðw=NMC Þ– HC koncentracij a, kai CH 4 leidžiamas per NMC, ppm C;
CHCðw=oNMC Þ– HC koncentracij a, kai CH 4 leidžiamas ne per NMC, ppm C.
3.2.1.1.3.3.2. Etano konversijos veiksmingumas, EE
Etano ir (arba) oro kalibravimo dujos nukreipiamos į FID per NMC ir aplenkiant NMC ir užregistr uojamos 
dvi koncentracij os vertės. Veiks mingumas nustatomas pagal šią lygtį:
EE¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
čia:
CHCðw=NMC Þ– HC koncentracij a, kai C2H6 leidžiamas per NMC, ppm C;
CHCðw=oNMC Þ– HC koncentracij a, kai C2H6 leidžiamas ne per NMC, ppm C.
Jei NMC etano konvers ijos veiksmin gumas yra 0,98 ar didesnis, atliekant tolesnius skaičiavi mus, EE 
prilyginamas vienetui.
3.2.1.1.3.4. Jei metano FID sukalibr uojamas naudojant atskyr iklį, EM turi būti lygus 0.
3.2.1.1.3.2 punkt e nurodoma CCH4 apskaičiavimo lygtis (b atvejis) šiame priede pake ičiama taip:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ
3.2.1.1.3.2 punkt e nurodyta CNMHC apskaičiavi mo lygtis (b atvejis) šiame priede pakeičiama taip:
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ – CHCðw=NMC Þ×rh
NMHC masei apskaičiuoti naudojamas tankis turi atitikti bendro angliavandenilių kiekio tankį 273,15 K 
(0 °C) temperatūros ir 101,325 kPa slėgio sąlygomis ir priklauso nuo degalų tipo.
3.2.1.1.4. Pagal srautą pakoreguotos vidutinės aritmetinės koncentracij os apskaičiavi mas
Šis apskaičiavimo metodas taikomas CVS sistemom s be šilumokaičio arba CVS sistemoms su šilumokaičiu, 
kuris neatitinka B5 priedo 3.3.5.1 punkt o nuostatų.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/405  
Šis pagal srautą pakoreguotos vidutinės aritmetinės koncentracij os apskaičia vimo metod as naudojamas 
visiems nuosekliems skiedimo, įskaitant PN (jeigu PN privaloma matuoti), matavi mams atlikti. Jis gali būti 
pasir inktinai taikomas CVS sistemoms su šilumokaičiu, atitinkančiu B5 priedo 3.3.5.1 punktą.
Ce¼∑n
i¼1qVCVSðiÞ×Δt×Cði�
V
čia:
Ce – paga l srautą pakoreguota vidutinė aritmetinė koncentracij a;
qVCVSðiÞ – CVS srauto spar ta laiko momentu t¼i×Δt , m3/min;
CðiÞ – koncentracija laiko momentu t¼i×Δt , ppm;
Δt – ėminių ėmimo inter valas, s;
V – visas CVS tūris, m3;
n – bandymo laikas, s.
3.2.1.2. NO x drėgnio korekcij os koeficie nto nustatymas
Siekiant pakoreguoti drėgnio poveikį azot o oksidų rezultatams, atliekami šie apskaičia vimai:
KH¼1
1 – 0,0329×ðH – 10,71Þ
čia:
H¼6,211×R a×Pd
PB – P d×R a×10 – 2
ir:
H – specifi nis drėgnis, vandens garų gramais sauso oro kilogramui;
Ra – aplink os oro santykinis drėgnis, procentais;
Pd – sočiųjų garų slėgis aplink os temperatūroje, kPa;
PB – atmosfer os slėgis patalpoje, kPa.
KH veiksnys apskaičiuojamas kiekvienai bandymų ciklo fazei.
Aplink os temperatūra ir santykinis drėgnis apibrėžiami kaip kiekvienos fazės metu neper traukiamai 
matuotų verčių vidurkis.
3.2.2. Išmetamų HC masės apskaičia vimas slėginio uždegimo variklių atveju
3.2.2.1. Nor int apskaičiuoti slėginio uždegimo variklių išmetamų HC masę, vidutinė aritmetinė HC koncentracija 
apskaičiuojama pagal šią lygtį:
Ce¼∫t2
t1CHCdt
t2 – t 1
čia:
∫t2
t1CHCdt– šildomo FID registravimo per bandymą (t1 – t2) integralas;
Ce – HC koncentracij a, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, išreikšta Ci ppm, 
visose susijusiose lygtyse pake ičiama į CHC.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/406 2021 11 26  
3.2.2.1.1. HC koncentracija skiedimo ore nustatoma pagal skiedimo oro maišus. Korega vimas atliekamas paga l šio 
priedo 3.2.1.1 punktą.
3.2.3. Atskirų interpoliacijos šeimos transpor to priemonių degalų sąnaudų, degalų naudojimo efektyvumo ir 
CO2 apskaičiavimas
3.2.3.1. Deg alų sąnaudos, degalų naudojimo efektyvumas ir išmetamo CO 2 masė nenaudojant interpoli acijos 
metodo (t. y. naudojant tik transpor to priemonę H)
CO2 vertė, apskaičiuota pagal šio priedo 3.2.1–3.2.1.1.2 punktus (imtinai), ir degalų naudojimo 
efektyvumas ir (arba) degalų sąnaudos, apskaičiuot os pagal šio priedo 6 dalį, priskir iamos visoms 
atskiroms interpoli acijos šeimos transpor to priemonėms ir interpoli acijos metoda s netaik omas.
3.2.3.2. Deg alų sąnaudos ir išmetamo CO2 masė naudojant interpoliacijos metodą
Kiekvienos atskiros interpoliacijos šeimos transpor to priemonės išmetamas CO 2 kiekis ir dega lų sąnaudos 
apskaičiuojami pagal šio priedo 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 punktus (imtinai).
3.2.3.2.1. Bandomųjų transpor to priemonių L ir H degalų sąnaudos ir išmetamas CO 2 kiekis
Toliau nurodomiems apskaičiavi mams naudojama bandomųjų transpor to priemonių L ir H išmetamo 2 
masė, MCO2 – Lir MCO2 – H, ir jo fazės p MCO2 – L,p ir MCO2 – H,p nurodomos A7/1 lentelėje 9 veiksmo 
duomenų dalyje.
Deg alų sąnaudų vertės taip pat nurodomos A7/1 lentelėje 9 veiksmo duomenų dalyje ir vadinamos FC L,p ir 
FC H,p.
3.2.3.2.2. Su atskira transpor to priemone susijusios kelio apkrov os apskaičia vimas
Jei interpol iacij os šeima sudaroma remiantis viena ar keliomis kelio apkro vos šeimomis, atskiros kelio 
apkro vos apskaičia vimas atliekamas tik kiek tai susiję su kelio apkrov os šeima, kuriai priskir iama ta 
atskira transpor to priemonė.
3.2.3.2.2.1. Atskiros transpor to priemonės masė
Transpor to priemonių H ir L bandymo masė naudojama kaip interpoliacijos metod o įvesties duomeny s.
TM ind (kg) yra atskiros transpor to priemonės bandymo masė pagal šios taisyklės 3.2.25 punktą.
Jei tokia pati bandymo masė naudojama bandomosioms transpor to priemonėms L ir H, taikant 
interpoliacijos metodą TM ind vertė prilyginama bandomosios transpor to priemonės H masei.
3.2.3.2.2.2. Atskiros transpor to priemonės riedėjimo varža
3.2.3.2.2.2.1. Atrinktų bandomosios transpor to priemonės L padangų riedėjimo varžos koeficient o RR L ir bandomosios 
transpor to priemonės H padangų riedėjimo varžos koeficiento RR H faktinės vertės naudojamos kaip 
interpoliacijos metodo įvesties duomeny s. Žr. B4 priedo 4.2.2.1 punktą.
Jei ant transpor to priemonės L arba H priekinės ir galinė s ašių sumontuotų padangų vertės RRC skiriasi, 
pagal šio priedo 3.2.3.2.2.2.3 punkt e nurodytą lygtį apskaičiuojamas sver tinis riedėjimo varžos verčių 
vidurkis.
3.2.3.2.2.2.2. Atskiros transpor to priemonės padangoms taikoma riedėjimo varžos koeficiento vertė RR ind turi atitikti 
padangų energijos vartojimo efektyvumo klasės vertę RRC pagal B4 priedo A4/2 lentelę.
Jei atskiros transpor to priemonės gali būti tiekiamos kartu su visu standar tinių ratų ir padangų komplektu 
bei visu žieminių padangų (paženklintų vadinamuoju 3PMS žymeniu – trimis kalnų viršūnėmis ir snaig e ) 
komplekt u su ratais arba be jų, šie papildomi ratai ir (arba) padangos nelaik omi pasirenkamąja įranga.
Jei priekinės ir galinės ašių padangos priklauso skirtingoms energi jos vartojimo efektyvumo klasėms, 
naudojamas pagal šio priedo 3.2.3.2.2.2.3 punkte pateiktą lygtį apskaičiuotas sver tinis vidurkis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/407  
Jei ant bandomųjų transpor to priemonių L ir H sumontuoto s toki os pat padangos arba padangos, kurių 
riedėjimo varžos koeficientas yra toks pats, taikant interpoli acijos metodą nustatoma vertė RR ind yra lygi 
RR H.
3.2.3.2.2.2.3. Riedėjimo varžos sver tinio vidurkio apskaičiavimas
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
čia:
x – transpor to priemonė L, H arba atskira transpor to priemonė.
RR L, FA ir RR H,FA – transpor to priemonių L ir H priekinės ašies padangų faktiniai RRC, kg/t ;
RR ind, FA – atskiros transpor to priemonės priekinės ašies padangoms taikomos energi jos 
vartojimo efektyvumo klasės vertė RRC pagal B4 priedo A4/2 lentel ę, kg/t ;
RR L,RA ir RR H,RA – transpor to priemonių L ir H galinė s ašies padangų faktiniai RRC, kg/t ;
RR ind,RA – atskiros transpor to priemonės galinė s ašies padangoms taikomos padangų 
energijos vartojimo efektyvumo klasės vertė RRC pagal B4 priedo A4/2 lentelę, 
kg/t ;
mp x,FA – parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masės dalis, tenkanti priekinei 
ašiai;
RRx nesuapvalinami ir neskirstomi į padangų energijos efektyvumo klases.
3.2.3.2.2.3. Atskiros transpor to priemonės aerodinaminis pasipr iešinimas
3.2.3.2.2.3.1. Pasirenkamosios įrangos aerodinaminio poveikio nustatymas
Kiekvieno aerodinaminiam pasipr iešinimui poveikio turinčio pasirenkamosios įrangos elemento ir kėbulo 
formos aerodinaminis pasipr iešinimas matuojamas vėjo tunelyje, atitinkančiame atsakingos instituci jos 
patvir tintus B4 priedo 3.2 punkt o reikalavimus .
Taikant interpoliacijos metodą pasirenkamosios įrangos aerodinaminis pasipr iešinimas vienoje kelio 
apkro vos šeimoje matuojamas tuo pačiu vėjo greičiu vlow ar vhigh, pageidautina vhigh, kaip apibrėžta B4 
priedo 6.4.3 punkt e. Jeigu vlow ar vhigh nėra nustatytas (pvz., VL ir (arba) VH kelio apkrova matuojama 
taikant inercinio riedėjimo metodą), aerodinaminė jėga matuojama esant tam pačiam vėjo greičiui nuo 
≥80 km/h iki ≤150 km/h. 1 klasės transpor to priemonių atveju ji matuojama esant tam pačiam 
≤150 km/h vėjo greičiui.
3.2.3.2.2.3.2. Alternatyvus pasirenkamosios įrangos aerodinaminio poveikio nustatymo metodas
Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos pritarimą, Δ(C D×A f) nustatyti galima naudoti 
alternatyvų metod ą (pvz., CFD imitaci ją (tik 1A lygis), B4 priedo kriterijų neatitinkantį vėjo tunelį), jei 
įvykdomi šie kriterijai:
a)alternatyvus metod as atitinka ±0,015 m2 Δ(C D×A f) tikslumą.
Tik 1A lygis. Jeigu naudojama CFD imitaci ja, CFD metodo tikslumas patvir tinamas nustačius bent dvi Δ 
(CD×A f) vertes, taikomas kiekvienam bendro bazinių transpor to priemonių kėbulo pasirenkamosios 
įrangos tipui, ir iš viso mažiausiai aštuonias Δ(C D×A f) vertes, kaip parodyta A7/1a pav. pavyzdyje;
b)alternatyvus metod as taikomas tik aerodinaminį poveikį turinčios pasirenkamosios įrangos (pvz., ratų, 
aušinimo oro kontrolės sistemų, spoiler ių ir kt.), kurių lygia vertiškumas yra įrodytas, tipams;
c)a ir b papunkčiuose minėto lygiaver tiškumo įrodymai pateiki ami atsakingai instituci jai prieš kelio 
apkro vos šeimai sute ikiant tipo patvir tinimą. Taikant bet kurį alternatyvų metodą patvir tinimas 
grindžiamas vėjo tunelio mata vimais, atitinkančiais šios taisyklės kriterijus;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/408 2021 11 26  
d)jei kurio nors pasirenkamosios įrangos element o Δ(C D × Af) vertė yra daugiau nei dvigubai didesnė už 
pasirenkamosios įrangos, dėl kurios buvo pateiktas įrodymas, Δ(C D × Af) vertę, aerodinaminis 
pasipr iešinimas taikant altern atyvų metodą nenustat omas ir
e)jeigu naudojamas mata vimo metodas, pakar totinis patvir tinimas turi būti atliekamas kas ketver ius 
metus. Jeigu naudojamas mat ematinis metod as, atlikus imitacijos modelio ar programinės įrangos 
pake itimus, dėl kurių to patvir tinimo ataskaita tikriausiai nebeg alios, taip pat reikia atlikti pakar totinį 
patvir tinimą.
A7/1a pav.
Alter natyvaus pasirenkamosios įrangos aerodinaminio poveikio nust atymo metodo taikymo pavyzdys
3.2.3.2.2.3.2.1. Gamint ojas deklar uoja atsakingai institucijai alternatyvaus metod o taikymo transpor to priemonėms 
aprėp tį, kuri, pateikus atsakingai institucijai lygiaver tiškumo įrodymus, apibrėžiama atitinkamose 
bandymų ataskait ose. Įrodžius lygia vertiškumą, atsakinga institucija gali prašyti patvir tinti altern atyvaus 
metodo lygia vertiškumą pasirenkant transpor to priemonę, kuri patenka į gam intojo deklar uotą aprėp tį. 
Rezultatas turi atitikti Δ(CD×Af) vertę ±0,015 m2 tikslumu. Ši procedūra grindžiama šios taisyklės 
kriterijus atitinkančiais vėjo tunelio mata vimais. Jeigu ši procedūra neįvykdoma, altern atyvaus metod o 
patvir tinimas laikomas negaliojančiu.
3.2.3.2.2.3.3. Aerodinaminis poveikis atskirai transpor to priemonei
ΔðC D×A fÞind– atskiros transpor to priemonės ir bandomosios transpor to priemonės L aerodinaminio 
pasipr iešinimo koeficie nto ir priekinės dalies plot o sandaugos skirtumas, atsiradęs dėl transpor to 
priemonės papildomosios įrangos ir kėbulo formų, palyginti su bandomąja transpor to priemone L, m2.
Šie aerodinaminio pasipr iešinimo Δ(C D × Af) skirtumai nustatomi ±0,015 m2 tikslumu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/409  
Pagal toliau pate ikiama lygtį Δ(C D×A f)ind gali būti apskaičiuojamas atsižvelgiant ir į pasirenkamosios 
įrangos elementų bei kėbulo formų sumą, laikantis ±0,015 m2 tikslumo:
ΔðC D×A fÞind¼∑n
i¼1ΔðC D×A fÞi
čia:
CD – aerodinaminio pasipr iešinimo koeficientas;
Af – transpor to priemonės priekinė dalis, m2;
n – transpor to priemonės pasirenkamosios įrangos elementų, kurie atskiroje transpor to 
priemonėje skiriasi nuo bandomosios transpor to priemonės L, skaičius;
ΔðC D×A fÞi– aerodinaminio pasipr iešinimo koeficient o ir priekinės dalies plot o sandaugos 
skirtumas, atsiradęs dėl transpor to priemonės atskiros savybės i; jis yra teigiamas, jei 
tai pasirenkamosios įrangos elementas, kuris padidina aerodinaminį pasipr iešinimą, 
palyginti su bandomąja transpor to priemone L, ir atvirkščiai, m2.
Su bandomųjų transpor to priemonių L ir H susijusių visų skirtumų Δ(C D × Af)i suma turi atitikti Δ(C D × 
Af)LH.
3.2.3.2.2.3.4. Galutinio delta koeficiento, pagal kurį tarpusa vyje palyginamos transpor to priemonės H ir L, nustatymas
Bendras bandomųjų transpor to priemonių L ir H aerodinaminio pasipr iešinimo koeficient o ir priekinės 
dalies plot o sandaugos skirtumas įvardi jamas kaip Δ(C D×A f)LH ir užregistr uojamas, m2.
3.2.3.2.2.3.5. Aerodinaminio poveikio įforminimas dokumentais
Turi būti užregistr uojamas aerodinaminio pasipr iešinimo koeficiento ir priekinės dalies plot o sandaugos 
padidėjimas arba sumažėjimas, išreikštas kaip Δ(C D × Af), susijęs su visais interpoliaci jos šeimos 
transpor to priemonių pasirenkamosios įrangos elementais ir kėbulo formomis, kurie:
a)turi poveikį transpor to priemonės aerodinaminiam pasipr iešinimui ir
b)turi būti įtraukti į interpoli aciją,
m2.
3.2.3.2.2.3.6. Papildomos nuostatos dėl aerodinaminio poveikio
Transpor to priemonės H aerodinaminis pasipr iešinimas taikomas visai interpoli acijos šeimai ir Δ(C D × 
Af)LH prilyginamas nuliui, jei:
a)vėjo tunelio įranga negali tiksliai nustatyti Δ(C D × Af) arba
b)bandomosios transpor to priemonės H ir L netur i pasirenkamosios įrangos elementų, darančių poveikį 
aerodinaminei varžai, kuriuos reikėtų įtraukti taikant interpoliacijos metod ą.
3.2.3.2.2.4. Atskiroms transpor to priemonėms taikomų kelio apkrov os koeficientų apskaičia vimas
Bandomosioms transpor to priemonėms H ir L taikomi kelio apkro vos koeficientai f0, f1 ir f2 (kaip 
nustatyta B4 priede) atitinkamai įvardijami kaip f0,H, f1,H bei f2,H ir f0,L, f1,L bei f2,L. Bandomajai transpor to 
priemonei L pritaikyta kelio apkro vos kreivė nustatoma taip:
FLðvÞ¼f�
0,Lþf1,H×vþf�
2,L×v2
Taikant mažiausių kvadratų regresi jos metodą atskaitinio greičio taškų intervale, pritaikyti kelio apkro vos 
koeficie ntai f�
0,Lir f�
2,Lnustatomi atsižvelgiant į FLðvÞ, taikant linijinį koeficie ntą f�
1,L, kuris prilygintas f1,H. 
Atskiros interpoli acijos šeimos transpor to priemonės kelio apkrov os koeficientai f0,ind, f1,ind ir f2,ind 
apskaičiuojami pagal šias lygtis:
f0,ind¼f0,H – Δf 0×ðTM H×RR H – TM ind×RR indÞ
ðTM H×RR H – TM L×RR LÞLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/410 2021 11 26  
arba jei ðTM H×RR H – TM L×RR LÞ= 0, dėl f0,ind taikoma toliau pateikiama lygtis:
f0,ind¼f0,H – Δf 0
f1,ind¼f1,H
f2,ind¼f2,H – Δf 2ðΔ½C D×A f�LH – Δ½C d×A f�indÞ
ðΔ½C D×A f�LHÞ
arba jei ΔðC D×A fÞLH¼0, dėl F2,ind taikoma toliau pate ikiama lygtis:
f2,ind¼f2,H – Δf 2
čia:
Δf0¼f0,H – f�
0,L
Δf2¼f2,H – f�
2,L
Kelio apkrov os matr icos šeimos atveju atskiros transpor to priemonės kelio apkrov os koeficientai f0, f1 ir f2 
apskaičiuojami pagal B4 priedo 5.1.1 punkto lygtis.
3.2.3.2.3. Ciklo energijos poreikio apskaičia vimas
Taikomo WLTC ciklo energijos poreikis Ek ir visų taikomų ciklo fazių energijos poreikis Ek, p pagal šio 
priedo 5 dalies procedūrą apskaičiuojamas, atsižvelgiant į šiuos kelio apkrov os koeficientų ir masės verčių 
rinkinius k:
k = 1: f0¼f�
0,L,f1¼f1,H,f2¼f�
2,L,m¼TM L
(bandomoji transpor to priemonė L)
k = 2: f0¼f0,H,f1¼f1,H,f2¼f2,H,m¼TM H
(bandomoji transpor to priemonė H)
k = 3: f0¼f0,ind,f1¼f1,H,f2¼f2,ind,m¼TM ind
(atskira interpoli acijos šeimos transpor to priemonė)
Šiuos tris kelio apkrovų rinkinius galima nustatyti remiantis kitom is kelio apkro vos šeimomis.
3.2.3.2.4. 1A lygis
Atskirai interpoli acijos šeimos transpor to priemonei taikomos CO 2 vertės apskaičia vimas taikant 
interpoliacijos metodą
Kiekvienoje taikomo ciklo fazėje p atskiros transpor to priemonės išmetamo CO 2 masė (g/km) 
apskaičiuojama pagal šią lygtį:
MCO2 – ind,p ¼MCO2 – L,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðM CO2 – H,p  – M CO2 – L,pÞ
Per visą ciklą atskiros transpor to priemonės išmetamo CO2 masė (g/km) apskaičiuojama pagal šią lygtį:
MCO 2 – ind¼MCO2 – LþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðM CO2 – H – M CO2 – LÞ
Nariai E1,p, E2,p ir E3,p bei E1, E2 ir E3 atitinkamai apskaičiuojami taip, kaip nurodyta šio priedo 3.2.3.2.3 
punkt e.
3.2.3.2.5. 1A lygis
Atskiros interpoliacijos šeimos transpor to priemonės degalų sąnaudų FC vertės apskaičia vimas taikant 
interpoliacijos metodąLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/411  
Kiekvienoje taikomo ciklo fazėje p atskiros transpor to priemonės degalų sąnaudos (l/100 km) 
apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
FCind,p¼FCL,pþE3,p–E1,p
E2,p–E1,p��
×ðFC H,p–FC L,pÞ
Per visą ciklą atskiros transpor to priemonės sunaudojamų degalų sąnaudos (l/100 km) apskaičiuojamos 
pagal šią lygtį:
FCind¼FCLþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðFC H – FC LÞ
Nariai E1,p, E2,p ir E3,p bei E1, E2 ir E3 atitinkamai apskaičiuojami taip, kaip nurodyta šio priedo 3.2.3.2.3 
punkt e.
1B lygis
Atskiros interpoliacijos šeimos transpor to priemonės degalų naudojimo efektyvumo FE vertės 
apskaičia vimas taikant interpoliacijos metod ą
Kiekvienoje taikomo ciklo fazėje p atskiros transpor to priemonės degalų naudojimo efektyvumas (l/100 
km) apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
FEind,p¼1
1=FE L,pþE3,p–E1,p
E2,p–E1,p !
×ð1=FE H,p–1=FE L,pÞ
Per visą ciklą atskiros transpor to priemonės dega lų naudojimo efektyvumas (km/l) apskaičiuojamos pagal 
šią lygtį:
FEind¼1
1=FE LþE3–E1
E2–E1��
×ð1=FE H–1=FE LÞ
Nariai E1,p, E2,p ir E3,p bei E1, E2 ir E3 atitinkamai apskaičiuojami taip, kaip nurodyta šio priedo 3.2.3.2.3 
punkt e.
3.2.3.2.6. 1A lygis
Pirminės įrangos gamint ojas gali padidinti atskirą CO2 vertę, nustatytą pagal šio priedo 3.2.3.2.4 punktą. 
Tokiais atvejais:
a)CO2 kiekio fazės vertės padidinamos atsižvelgiant į padidintos CO2 kiekio vertės ir apskaičiuotos CO2 
kiekio vertės santykį;
b)degalų sąnaudų vertės padidinamos atsižvelgiant į padidintos CO 2 kiekio vertės ir apskaičiuotosios 
CO2 kiekio vertės santykį.
Tokiu būdu netur i būti kompensuojami techniniai elementai, dėl kurių transpor to priemonę iš esmės 
reikėtų pašalinti iš interpoliacijos šeimos.
1B lygis
Pirminės įrangos gam intojas gali sumažinti atskirą degalų naudojimo efektyvumo vertę, nustatytą pagal šio 
priedo 3.2.3.2.5 punktą. Tokiais atvejais:
a)degalų naudojimo efektyvumo vertės sumažinamos atsižvelgiant į sumažintos degalų naudojimo 
efektyvumo vertės ir apskaičiuot osios degalų naudojimo efektyvumo vertės santykį.
Tokiu būdu netur i būti kompensuojami techniniai elementai, dėl kurių transpor to priemonę iš esmės 
reikėtų pašalinti iš interpoliacijos šeimos.
3.2.4. Deg alų sąnaudų, degalų naudojimo efektyvumo ir CO2 kiekio apskaičiavimas atskiroms kelio apkro vos 
matr icos šeimos transpor to priemonėms.
Kiekvienos atskiros kelio apkro vos matr icos šeimos transpor to priemonės išmetamas CO 2 kiekis ir degalų 
naudojimo efektyvumas ir (arba) degalų sąnaudos apskaičiuojami taikant šio priedo 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5 
punktuose apibrėžtą interpoliacijos metod ą. Prireikus nuorodos į transpor to priemonę L ir (arba) H 
atitinkamai pakeičiam os nuorodomis į transpor to priemonę LM ir (arba) HM.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/412 2021 11 26  
3.2.4.1. Transpor to priemonių LM ir HM degalų sąnaudų, degalų naudojimo efektyvumo ir išmetamo CO 2 kiekio 
nustatymas
Per atskiras taikomo WLTC ciklo fazės p transpor to priemonių LM ir HM išmetamo CO2 masė MCO 2
apskaičiuojama pagal šio priedo 3.2.1 punktą ir atitinkamai įvardijama kaip MCO2 – LM,p ir MCO2 – HM,p . 
Deg alų sąnaudos ir degalų naudojimo efektyvumas per taikomo WLTC atskiras ciklo fazes nustatomi 
pagal šio priedo 6 dalį ir žymimi atitinkamai kaip FC LM,p, FC HM,p, FELM,p ir FELM,p.
3.2.4.1.1. Su atskira transpor to priemone susijusios kelio apkrov os apskaičia vimas
Kelio apkrov os jėga apskaičiuojama taikant B4 priedo 5.1 punkt e aprašytą procedūrą.
3.2.4.1.1.1. Atskiros transpor to priemonės masė
Transpor to priemonių HM ir LM bandymo masė parenkama pagal B4 priedo 4.2.1.4 punktą ir naudojama 
kaip įvesties duomenys.
TM ind (kg) yra atskiros transpor to priemonės bandymo masė, kaip ji apibrėžta šios taisyklės 3.2.25 punkte.
Jei transpor to priemonėms LM ir HM taikoma ta pati masė, taikant kelio apkrov os matr icos šeimos metodą 
TM ind vertė prilyginama transpor to priemonės HM masei.
3.2.4.1.1.2. Atskiros transpor to priemonės riedėjimo varža
3.2.4.1.1.2.1. Kaip įvesties duomeny s naudojamos transpor to priemonės LM RRCLM ir transpor to priemonės HM RRCHM 
vertės, parinktos pagal B4 priedo 4.2.1.4 punktą.
Jei ant transpor to priemonės LM arba HM priekinės ir galinės ašių sumontuotų padangų riedėjimo varžos 
vertės skiriasi, pagal šio priedo 3.2.4.1.1.2.3 punkt e nurodytą lygtį apskaičiuojamas sver tinis riedėjimo 
varžos vidurkis.
3.2.4.1.1.2.2. Atskiros transpor to priemonės padangoms taikoma riedėjimo varžos koeficiento vertė RR ind turi atitikti 
padangų energijos vartojimo efektyvumo klasės vertę RRC pagal B4 priedo A4/2 lentelę.
Jei atskiros transpor to priemonės gali būti tiekiamos kartu su visu standar tinių ratų ir padangų komplektu 
bei visu žieminių padangų (paženklintų vadinamuoju 3PMS žymeniu – trimis kalnų viršūnėmis ir snaig e ) 
komplekt u su ratais arba be jų, šie papildomi ratai ir (arba) padangos nelaik omi pasirenkamąja įranga.
Jei priekinės ir galinės ašių padangos priklauso skirtingoms energi jos vartojimo efektyvumo klasėms, 
naudojamas pagal šio priedo 3.2.4.1.1.2.3 punkte pateiktą lygtį apskaičiuotas sver tinis vidurkis.
Jei transpor to priemonėms LM ir HM taikoma toki a pati riedėjimo varža, taikant kelio apkro vos matr icos 
šeimos metod ą, RR ind vertė prilyginama RR HM.
3.2.4.1.1.2.3. Riedėjimo varžos sver tinio vidurkio apskaičiavimas
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
čia:
x – transpor to priemonė L, H arba atskira transpor to priemonė;
RR LM, FA ir RR HM,F A – transpor to priemonių L ir H priekinės ašies padangų faktinės vertės RRC, kg/t ;
RR ind, FA – atskiros transpor to priemonės priekinės ašies padangoms taikomos energijos 
vartojimo efektyvumo klasės vertė RRC pagal B4 priedo A4/2 lentel ę, kg/t ;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/413  
RR LM,RA ir RR HM,RA – atitinkamai transpor to priemonių L ir H galinės ašies padangų faktiniai 
riedėjimo varžos koeficie ntai, kg/t ;
RR ind,RA – atskiros transpor to priemonės galinė s ašies padangoms taikomos padangų 
energijos vartojimo efektyvumo klasės vertė RRC pagal B4 priedo A4/2 lentelę, 
kg/t ;
mp x,FA – parengtos eksploatuoti transpor to priemonės masės dalis, tenkanti priekinei 
ašiai.
Vertė RR x nesuapvalinama ir neskirstoma pagal padangų energijos efektyvumo klases.
3.2.4.1.1.3. Atskiros transpor to priemonės priekinė dalis
Pagal B4 priedo 4.2.1.4 punktą parenkama transpor to priemonės LM priekinė dalis AfLM ir transpor to 
priemonės HM priekinė dalis AfHM naudojama kaip įvesties duomeny s.
Af,ind (m2) yra atskiros transpor to priemonės priekinė dalis.
Jei toki a pati priekinė dalis naudojama transpor to priemonėms LM ir HM, taikant kelio apkro vos matr icos 
šeimos metod ą Af,ind vertė prilyginama transpor to priemonės HM priekinei daliai.
3.2.5. Alternatyvus interpoli acijos skaičiavimo metodas
Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos pritarimą gamin tojas gali taikyti altern atyvią 
interpoliacijos skaičiavim o procedūrą, jeigu dėl interpoli acijos metodo gaunami nerealistiški atskiros fazės 
rezultatai arba nerealistiška kelio apkrov os kreivė. Prieš suteikiant tokį leidimą gamintojas patikr ina ir, jei 
įmanoma, pataiso:
a)priežastį, kodėl tarp su kelio apkro va susijusių transpor to priemonių L ir H charakt eristikų atsiranda 
nedidelių skirtumų, jeigu gaunami su atskira faze susiję nerealistiški rezultatai;
b)priežastį, kodėl tarp koeficie ntų f1,L ir f1,H atsiranda netikėtų skirtumų, jeigu gaunama nerealistiška 
kelio apkro vos kreivė.
Gamint ojo prašymas atsakingai instituci jai pateikiamas kartu su įrodymais, kad tokia pataisa nėra 
įmanoma ir gauta klaida yra reikšminga .
3.2.5.1. Alternatyvus apskaičiavimas siekiant pakoreguoti su atskira faze susijusius nerealistiškus rezultatus
Kaip alternaty va šio priedo 3.2.3.2.4 ir 3.2.3.2.5 punktuose apibrėžtoms procedūroms, per fazę išmetamo 
CO2 kiekio, degalų naudojimo efektyvumo ir degalų sąnaudų apskaičiavimas gali būti atliekamas taikant 
3.2.5.1.1, 3.2.5.1.2 ir 3.2.5.1.3 punktuose nurodomas lygtis.
Kiekvieno parametro vertė MCO2 pakeičiama FC ar FE.
3.2.5.1.1. Kiekvienos fazės VL ir VH santykio nustatymas
Rp,L¼MCO2,p,L.
MCO2,c,L
Rp,H¼MCO2,p,H.
MCO2,c,H
čia:
MCO2 ,p,L, MCO2,c,L , MCO2,p,H andM CO2,c,H – šio priedo A7/1 lentelės 9 veiksmo duomeny s.
3.2.5.1.2. Kiekvienos transpor to priemonės fazės Vind santykio nustatymas
Rp,ind¼Rp,LþMCO2,c,ind  – M CO2,c,L
MCO2,c,H  – M CO2,c,L� �
×ðR p,H – R p,LÞ
čia:
MCO2 ,c,ind – šio priedo A7/1 lentelės 10 veiksmo duomenys, suapvalinami iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/414 2021 11 26  
3.2.5.1.3. Kiekvienos transpor to priemonės fazės Vind išmetamųjų teršalų masė
MCO2,p,ind ¼Rp,ind×M CO2,c,ind
3.2.5.2. Alternatyvus apskaičiavimas siekiant pakoreguoti nerealistišką kelio apkro vos kreivę
Užuot taikius šio priedo 3.2.3.2.2.4 punkte apibrėžtą procedūrą, kelio apkrov os koeficie ntai gali būti 
apskaičiuojami taip:
FiðvÞ¼f�
0,iþf1,A×vþf�
2,i×v2
Taikant mažiausiųjų kvadratų regresijos metodą atskaitinio greičio taškų inter vale, pritaikyti altern atyvūs 
kelio apkro vos koeficientai f*0,i ir f*2,i nustatomi atsižvelgiant į Fi(v) taikant linijinį koeficientą f*1,i , kuris 
prilygintas f1,A. f1,A apskaičiuojama taip:
f1,A¼ðEi – E LRÞ×f 1,HRþðE HR – E iÞ×f 1,LR
ðEHR – E LRÞ
čia:
E – ciklo energijos poreikis, nustatytas šio priedo 5 dalyje, Ws;
i – papildomas transpor to priemones L, H ar santr umpą „ind“ žymintis indeks as;
HR – bandomoji transpor to priemonė H, kaip aprašyta B4 priedo 4.2.1.2.3.2 punkt e;
LR – bandomoji transpor to priemonė L, kaip aprašyta B4 priedo 4.2.1.2.3.2 punkt e.
3.3. PM
3.3.1. Apskaičiav imas
PM apskaičiuojama pagal šias dvi lygtis:
PM¼ðVmixþV epÞ×P e
Vep×d
jei išmetamosios dujos yra išleidžiamos iš tunelio;
ir:
PM¼Vmix×Pe
Vep×d
jei išmetamosios dujos grąžinamos į tunelį;
čia:
Vmix – praskiestų išmetamųjų dujų tūris (žr. šio priedo 2 dalį) pamatinėmis sąlygomis;
Vep – pamatinėmis sąlygomis per kietųjų dalelių ėminių filtrą prate kančių praskiestų išmetamųjų 
dujų tūris;
Pe – vienu ar keliais ėminių filtrais surinktų kietųjų dalelių masė, mg;
d – bandymų ciklą atitinkantis nuvažiuotas atstumas, km.
3.3.1.1. Jei koreguojama foninių kietųjų dalelių iš skiedimo sistemos masė, tai atliekama paga l šio B6 priedo 
2.1.3.1 punktą. Šiuo atveju kietųjų dalelių masė (mg/km) apskaičiuojama pagal šias lygtis:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixþV epÞ
dLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/415  
jei išmetamosios dujos yra išleidžiamos iš tunelio;
ir:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixÞ
d
jei išmetamosios dujos grąžinamos į tunelį;
čia:
Vap – pamatinėmis sąlygomis per foninių kietųjų dalelių filtrą prat ekančio tunelio oro tūris;
Pa – skiedimo ore arba skiedimo tunelio foniniame ore esančių kietųjų dalelių masė, nustatyta 
taikant vieną iš B6 priedo 2.1.3.1 punkte aprašytų metod ų;
DF – šio priedo 3.2.1.1.1 punkte nustatytas skiedimo koeficientas.
Jei koreguojant foninę vertę, gaunamas neigiamas rezultatas, laikoma, kad jis lygus nuliui mg/k .
3.3.2. PM apskaičiavimas taikant dvigubo skiedimo metodą
Vep¼Vset – V ssd
čia:
Vep – pamatinėmis sąlygomis per kietųjų dalelių ėminių filtrą prate kančių praskiestų išmetamųjų 
dujų tūris;
Vset – pamatinėmis sąlygomis per kietųjų dalelių ėminių filtrą prat ekančių dvigubai praskiestų 
išmetamųjų dujų tūris;
Vssd – antr inio skiedimo oro tūris pamatinėmis sąlygomis.
Jei antr inio skiedimo dujų mėginiai matuojant PM negrąžinami į tunelį, CVS tūris skaičiuojamas kaip 
viengubo skiedimo atveju, t. y.:
Vmix¼Vmixindicated þVep
čia:
Vmixindicated pamatinėmis sąlygomis skiedimo sistem oje paėmus kietųjų dalelių ėminį išmatuotas 
praskiestų išmetamųjų dujų tūris.
4. PN NUST ATYMAS (JEIGU PN PRIV ALOMA MATUOTI)
PN apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
PN¼V×k×ð Cs¯×fr¯ – C b×frb¯Þ×103
d
čia:
PN – išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis, išreikštas dalelėmis kilometr ui;
V – praskiestų išmetamųjų dujų tūris litrais per bandymą (po pirminio skiedimo tik tada, jei 
taikomas dvigubas skiedimas), pakoreguotas pagal pamatines sąlygas (273,15 K (0 °C) 
ir 101,325 kPa);
k – kalibrav imo koeficientas, pagal kurį pakoreguojami PNC mata vimų rezultatai, atsižvelgiant į 
etaloninio prietaiso lygį, jei tai nebuvo atlikta pačiame PNC. Jei kalibrav imo koeficientas 
taikomas pačiame PNC, jis prilyginamas 1;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/416 2021 11 26  
Cs¯– pakoreguota praskiestų išmetamųjų dujų kietųjų dalelių kiekio koncentracij a, išreikšta kaip 
vidutinis aritmetinis kietųjų dalelių kiekis kubiniame centimetre, atliekant išmetalų bandymą, 
įskaitant visą važiavimo ciklo trukmę. Jei tūrinės vidutinės koncentracij os PNC rezultatai C¯
nebuvo matuojami pamatinėmis sąlygomis (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa), koncentracijos 
vertės pakoreguojamos pagal šias sąlyg as Cs¯;
Cb – arba skiedimo oro, arba skiedimo tunelio foninė kietųjų dalelių kiekio koncentracija, nelygu, 
kas leidžiama atsakingos institucijos, išreikšta dalelėmis kubiniame centimetre, pakoreguota 
paga l atsitiktinumo veiksnį ir pamatines sąlygas (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa) ;
fr¯– vidutinės kietųjų dalelių koncentracij os sumažinimo VPR koeficientas esant bandymo metu 
naudotiems skiedimo parametrams;
frb¯– vidutinės kietųjų dalelių koncentracij os sumažinimo VPR koeficientas esant foninio mata vimo 
bandymo metu naudotiems skiedimo parametrams;
d – taikomą bandymų ciklą atitinkantis nuvažiuotas atstumas, km.
C¯apskaičiuojama pagal šią lygtį:
C¯¼∑n
i¼1Ci
n
čia:
Ci – atskirai išmatuota kietųjų dalelių kiekio koncentracij a iš PNC ištekėjusiose praskiesto se dujose, 
išreikšta kietųjų dalelių kiekiu kubiniame centimetre ir pakoreguota pagal atsitiktinumo veik snį;
n – bendras per taikomą bandymų ciklą atliktų atskirų kietųjų dalelių koncentracij os mata vimų 
skaičius, apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
n¼t×f
čia:
t – taikomo bandymų ciklo trukmė, s;
f – kietųjų dalelių matuoklio duomenų registravi mo dažnis, Hz.
5. CIKL O ENER GIJOS POREIKIO APSKAIČIA VIMAS
Jei nenurodyta kitaip, apskaičiavimai grindžiami tiksliniu greičio grafiku, pateiktu atskirais laiko imčių 
taškais.
Bendras viso ciklo arba konkrečios ciklo fazės energijos poreikis E apskaičiuojamas susumuojant Ei per 
atitinkamą ciklo laikotar pį tarp tstar t +1 ir tend pagal šią lygtį:
E¼∑tend
tstartþ1Ei
čia:
Ei¼Fi×di– jei Fi>0
Ei¼0– jei Fi≤0
ir:
tstar t – laikas, kai prasideda taikomas bandymų ciklas arba fazė (žr. B1 priedo 3 dalį), s;
tend – laikas, kai baigiasi taikomas bandymų ciklas arba fazė (žr. B1 priedo 3 dalį), s;
Ei – energijos poreikis nuo (i – 1) iki (i), Ws;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/417  
Fi – varomoji jėga nuo (i – 1) iki (i), N;
di – atstumas, nuvažiuotas nuo (i – 1) iki (i), m.
Fi¼f0þf1×viþv i – 1
2��
þf2×ðviþv i – 1Þ2
4þð1,03×TMÞ×a i
čia:
Fi – varomoji jėga nuo (i – 1) iki (i), N;
vi – tikslinis greitis, kai laikas yra ti, km/h;
TM – bandymo masė, kg;
ai – pagreitis nuo (i – 1) iki (i), m/s2;
f0, f1, f2 – kelio apkrov os koeficientai, taikomi nagr inėjamai bandomajai transpor to priemonei (TM L, 
TM H ar TM ind), atitinkamai išreikšti N, N/km/h ir N/(km/h)2.
di¼ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1Þ
čia:
di – atstumas, nuvažiuotas nuo (i – 1) to (i), m;
vi – tikslinis greitis, kai laikas yra ti, km/h;
ti – laikas, s.
ai¼vi – v i – 1
3,6×ðt i – t i – 1Þ
čia:
ai – pagreitis nuo (i – 1) iki (i), m/s2;
vi – tikslinis greitis, kai laikas yra ti, km/h;
ti – laikas, s.
6. DEGALŲ SĄNA UDŲ IR DEGALŲ NAUDOJIMO EFEK TYVUMO APSKAIČIA VIMAS (KAI TAIKY TINA)
6.1. Deg alų sąnaudų vertėms apskaičiuoti reikalingos degalų savybės pateiki amos B3 priede.
6.2. 1A lygis
Deg alų sąnaudų vertės apskaičiuojamos pagal išmetamuosius angliavan denilius, anglies monoksidą ir 
anglies dioks idą, naudojant A7/1 lentelės 6 veiksmo kriterinių išmetamųjų teršalų rezultatus ir 7 veiksmo 
CO2 vertes.
1B lygis
Deg alų naudojimo efektyvumo vertės apskaičiuojamos pagal išmetamuosius angliavan denilius, anglies 
monoksidą ir anglies dioksidą, naudojant A7/1 lentelės 2 veiksmo kriterinių išmetamųjų teršalų 
rezultatus ir 4a veiksmo CO 2 vertes.
6.2.1. Deg alų sąnaudoms apskaičiuoti naudojama šio priedo 6.12 punkt e pateikta bendroji lygtis ir taikomas 
H/C ir O/C santykis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/418 2021 11 26  
6.2.2. Visose šio priedo 6 dalies lygtyse:
FC yra konkrečių degalų sąnaudos, l/100 km (m3 per 100 km gam tinių dujų atveju arba kg/100 km 
vandenilio atveju);
H/C – vandenilio ir anglies santykis specifi niuose degaluo se CXHYOZ;
O/C – deguonies ir anglies santykis specifi niuose degaluo se CXHYOZ.
MW C – anglies molinė masė (12,011 g/mol);
MW H – vandenilio molinė masė (1,008 g/mol);
MW O – deguonies molinė masė (15,999 g/mol);
ρfuel – bandymo degalų tankis, kg/l. Dujinių degalų atveju degalų tankis esant 15 °C;
HC – išmetamųjų angliavandenilių kiekis, g/km;
CO – išmetamojo anglies monoksido kiekis, g/km;
CO 2 – išmetamojo anglies dioksido kiekis, g/km;
H2O – išmetamojo vandens kiekis, g/km;
H2 – išmetamojo vandenilio kiekis, g/km;
p1 – dujų slėgis degalų bake prieš taikomą bandymų ciklą, Pa;
p2 – dujų slėgis degalų bake po taikomo bandymų ciklo, Pa;
T1 – dujų temperatūra degalų bake prieš taikomą bandymų ciklą, K;
T2 – dujų temperatūra degalų bake po taikomo bandymų ciklo, K;
Z1 – dujinių degalų spūdos faktori us esant p1 ir T1;
Z2 – dujinių degalų spūdos faktori us esant p2 ir T2;
V – dujinių degalų bako vidaus talpa, m3;
d – teori nis taikomos fazės arba ciklo ilgis, km.
6.3. Transpor to priemonės su kibirkštinio uždegimo varikliu, varomos benzinu (E0)
FC¼0,1155
ρfuel��
×½ð0,866×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.4. [Rezer vuota]
6.5. Transpor to priemonės su kibirkštinio uždegimo varikliu, varomos benzinu (E10)
FC¼0,1206
ρfuel��
×½ð0,829×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.6. Transpor to priemonės su kibirkštinio uždegimo varikliu, varomos SND
FCnorm¼0,1212
0,538��
×½ð0,825×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.6.1. Jei bandymams naudojamų degalų sudėtis skiriasi nuo normalizuot oms sąnaudoms apskaičiuoti taikytos 
sudėties, gam intojo prašymu gali būti taikomas korega vimo koeficientas cf pagal šią lygtį:
FCnorm¼0,1212
0,538��
×cf×½ð0,825×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
Korega vimo koeficientas cf, kurį galima taikyti, nustatomas pagal šią lygtį:
cf¼0,825 þ0,0693×n actualLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/419  
čia:
nactual – faktinis naudojamų degalų H/C santykis.
6.7. Transpor to priemonės su kibirkštinio uždegimo varikliu, varomos GD / biometanu
FCnorm¼0,1336
0,654��
×½ð0,749×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.8. Transpor to priemonės su slėginio uždegimo varikliu, varomos dyzelinu (B0)
FC¼0,1156
ρfuel��
×½ð0,865×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.9. [Rezer vuota]
6.10. Transpor to priemonės su slėginio uždegimo varikliu, varomos dyzelinu (B7)
FC¼0,1165
ρfuel��
×½ð0,858×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.11. Transpor to priemonės su kibirkštinio uždegimo varikliu, varomos etanoliu (E85)
FC¼0,1743
ρfuel��
×½ð0,574×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.12. Visų bandymo degalų sąnaudas galima apskaičiuoti pagal šią lygtį:
FC¼MW CþH
C×MW HþO
C×MW O
MW C×ρfuel×10×MW C
MW CþH
C×MW HþO
C×MW O×HC þMW C
MW CO×CO þMW C
MW CO2×CO 20
@1
A
6.13. Vandeniliu varomos transpor to priemonės su kibirkštinio uždegimo varikliu degalų sąnaudos:
FC¼0,024×V
d×1
Z1×p1
T1 – 1
Z2×p2
T2� �
Jei transpor to priemonės varomos dujiniu arba skystuoju vandeniliu, gamintojas, gavęs atsakingos 
instituci jos pritarimą, gali nuspręsti degalų sąnaudas apskaičiuoti pagal toliau pateiktą FC lygtį arba 
taikydamas standar tinio protok olo, pvz., SAE J2572, metod ą.
FC¼0:1×ð0,1119×H 2OþH2Þ
Spūdos koeficientas Z pate ikiamas šioje lentelėje:
A7/2 lentelė
Spūdos koeficientas Z 
p(bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
33 0,859 1,051 1,885 2,648 3,365 4,051 4,712 5,352 5,973 6,576
53 0,965 0,922 1,416 1,891 2,338 2,765 3,174 3,570 3,954 4,329
73 0,989 0,991 1,278 1,604 1,923 2,229 2,525 2,810 3,088 3,358
93 0,997 1,042 1,233 1,470 1,711 1,947 2,177 2,400 2,617 2,829LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/420 2021 11 26  
p(bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
113 1,000 1,066 1,213 1,395 1,586 1,776 1,963 2,146 2,324 2,498
133 1,002 1,076 1,199 1,347 1,504 1,662 1,819 1,973 2,124 2,271
153 1,003 1,079 1,187 1,312 1,445 1,580 1,715 1,848 1,979 2,107
173 1,003 1,079 1,176 1,285 1,401 1,518 1,636 1,753 1,868 1,981
T(K) 193 1,003 1,077 1,165 1,263 1,365 1,469 1,574 1,678 1,781 1,882
213 1,003 1,071 1,147 1,228 1,311 1,396 1,482 1,567 1,652 1,735
233 1,004 1,071 1,148 1,228 1,312 1,397 1,482 1,568 1,652 1,736
248 1,003 1,069 1,141 1,217 1,296 1,375 1,455 1,535 1,614 1,693
263 1,003 1,066 1,136 1,207 1,281 1,356 1,431 1,506 1,581 1,655
278 1,003 1,064 1,130 1,198 1,268 1,339 1,409 1,480 1,551 1,621
293 1,003 1,062 1,125 1,190 1,256 1,323 1,390 1,457 1,524 1,590
308 1,003 1,060 1,120 1,182 1,245 1,308 1,372 1,436 1,499 1,562
323 1,003 1,057 1,116 1,175 1,235 1,295 1,356 1,417 1,477 1,537
338 1,003 1,055 1,111 1,168 1,225 1,283 1,341 1,399 1,457 1,514
353 1,003 1,054 1,107 1,162 1,217 1,272 1,327 1,383 1,438 1,493
Jeigu reikiamos p ir T įvesties vertės nepateikt os lentelėje, spūdos faktorius apskaičiuojamas taikant 
lentelėje nurodytų spūdos faktori ų linijinę interpoli aciją, pasirenkant vertes, kurios labiausiai atitinka 
pageidaujamą vertę.
6.14. Deg alų naudojimo efektyvumo (FE) apskaičiavimas
Šis punktas taikomas tik 1B lygiui.
6.14.1. FE = 100/FC
čia:
FC – konkrečių degalų sąnaudos, l/100 km (m3 per 100 km gamtinių dujų atveju arba kg/100 km 
vandenilio atveju);
FE – degalų naudojimo efektyvumas; km/l (arba km/m3 gam tinių dujų atveju, arba km/ kg 
vandenilio atveju).
7. VAŽIA VIMO TRASOS INDEK SAI
7.1. Bendr ieji reikalavim ai
A1/1–A1/12 lentelėse nurodytas greitis tarp laiko taškų nustatomas tiesinės interpoli acijos būdu ir 10 Hz 
dažniu.
Jei akceleratori aus valdiklis nuspaudžiamas iki galo, tokiais veikimo laikotar piais važia vimo trasos 
indeksui apskaičiuoti vietoj faktinio transpor to priemonės greičio naudojamas nustatytas greitis.
Siekiant nustatyti akceleratori aus valdiklio padėtį, gali būti naudojama vidinės diagnostik os (OBD) sistema 
arba elektroninio valdymo įtaiso (ECU) steb ėsenos (duomenų rinkimo) sistema . OBD sistemos ir (arba) 
ECU duomenų rinkimas nedaro poveikio transpor to priemonės išmetamų teršalų kiekiui ir 
eksploatacinėms charakt eristik oms.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/421  
7.2. Važiavimo trasos indeksų apskaičiavi mas
Šie indeks ai apskaičiuojami pagal standar tą SAE J2951 (peržiūrėtas 2014 m. sausio mėn.):
a)IWR iner tinio veikimo santykinis efektyvumas, proc.;
b)RMSSE vidutinė kvadratinė greičio paklaida, km/h.
7.3. [Rezer vuota]
7.4. Važiavimo trasos indeksų taikymas konkrečiai transpor to priemonei
7.4.1. Tik vidaus degimo varikliu varomos transpor to priemonės, NOVC-HEV ir NOVC-FC HV
Turi būti apskaičiuojami ir užregistr uojami taikomo bandymų ciklo važiavim o trasos indeks ai IWR ir 
RMSSE.
7.4.2. OVC-HEV
7.4.2.1. 1 tipo bandymas įkro vos palaikymo režimo sąlygomis (B8 priedo 3.2.5 punktas)
Turi būti apskaičiuojami ir užregistr uojami taikomo bandymų ciklo važiavim o trasos indeks ai IWR ir 
RMSSE.
7.4.2.2. 1 tipo bandymas įkro vos naudojimo režimo sąlygomis (B8 priedo 3.2.4.3 punktas)
Jeigu 1 tipo bandymų įkro vos naudojimo režimo sąlygomis ciklų yra mažiau nei keturi, turi būti 
apskaičiuojami ir užregistr uojami kiekvieno konkretaus taikomo 1 tipo bandymo įkro vos naudojimo 
režimo sąlygomis ciklo važia vimo trasos indeksai IWR ir RMSSE.
Jeigu 1 tipo bandymų įkro vos naudojimo režimo sąlygomis ciklų yra keturi ar daugiau, turi būti 
apskaičiuojami ir užregistr uojami kiekvieno konkretaus taikomo 1 tipo bandymo įkro vos naudojimo 
režimo sąlygomis ciklo važiavimo trasos indeks ai IWR ir RMSSE. Šiuo atveju bet kurių dviejų bandymo 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis ciklų derinio IWR ir RMSSE vidurkiai palyginami su B6 priedo 
2.6.8.3.1.3 punkte nustatytais atitinkamais kriterijais, o bet kurio atskiro bandymo įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis ciklo apskaičiuotas IWR turi būti ne mažesnis nei –3,0 ir ne didesnis nei +5,0 proc.
7.4.2.3. Miesto ciklo bandymas (B8 priedo 3.2.4.3 punktas, kuriame WLTC pake ičiamas WLTC city)
Apskaičiuojant važiavim o trasos indeksą du iš eilės nuvažiuoti miesto bandymų ciklai (L ir M) laikomi 
vienu ciklu.
Kalbant apie miesto ciklą, kai degimo variklis pradeda naudoti degalus, važia vimo indeks ai IWR ir RMSSE 
nėra apskaičiuojami individualiai. Viet oj to, atsižvelgiant į užbaigtų miesto ciklų skaičių prieš miesto ciklą, 
kurio metu įjungiamas degimo variklis, neužbaigtas miesto ciklas sujungiamas su ankstesniais važiavimo 
miest e ciklais, kaip parodyta toliau, ir apskaičiuojant važiavim o trasos indeksu s laikomas vienu ciklu.
Jeigu užbaigtų miesto ciklų skaičius yra lyginis, neužbaigtas miesto ciklas sujungiamas su dviem 
ankstesniais užbaigtais miesto ciklais. Žr. pavyzdį A7/1 pav.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/422 2021 11 26  
A7/1 pav.
Lyginio užbaigtų miesto bandymų ciklų skaičiaus prieš miesto ciklą, kurio metu įjungiamas degimo 
variklis, pavyzdys
Jeigu užbaigtų miesto ciklų skaičius yra nelyginis, neužbaigtas miesto ciklas sujungiamas su trimis 
ankstesniais užbaigtais miesto ciklais. Žr. pavyzdį A7/2 pav.
A7/2 pav.
Nelyginio užbaigtų miesto bandymų ciklų skaičiaus prieš miesto ciklą, kurio metu įjungiamas degimo 
variklis, pavyzdys
Jeigu pagal A7/1 pav. ar A7/2 pav. gautų ciklų yra mažiau nei keturi, turi būti apskaičiuojami ir 
užregistr uojami kiekvieno konkretaus ciklo važiavim o trasos indeks ai IWR ir RMSSE.
Jeigu pagal A7/1 pav. ar A7/2 pav. gautų ciklų yra keturi ar daugiau, turi būti apskaičiuojami kiekvieno 
konkretaus ciklo važiavi mo trasos indeks ai IWR ir RMSSE. Šiuo atveju bet kurių dviejų bandymų ciklų 
derinio IWR ir RMSSE vidurkiai palyginami su atitinkamais B6 priedo 2.6.8.3.1.3 punkt e nustatytais 
kriterijais, o bet kurio atskiro bandymų ciklo IWR turi būti ne mažesnis nei –3,0 ir ne didesnis nei 
+5,0 proc.
7.4.3. PEV
7.4.3.1. Nuoseklaus ciklo bandymas
Nuoseklaus ciklo bandymas atliekamas pagal B8 priedo 3.4.4.1 punktą. Turi būti apskaičiuojami ir 
užregistr uojami kiekvieno atskiro nuoseklių ciklų bandymo procedūros bandymų ciklo važiavimo trasos 
indeksai IWR ir RMSSE. bandymų ciklas, kurio metu įvykdomas nutraukimo kriterijus, kaip nurodyta B8 
priedo 3.4.4.1.3 punkte, sujungiamas su anks tesniu bandymų ciklu. Atsižvelgiant į tai, važiavi mo trasos 
indeksai IWR ir RMSSE apskaičiuojami kaip vienas ciklas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/423  
7.4.3.2. Sutr umpintas 1 tipo bandymas
Turi būti atskirai apskaičiuojami ir užregistr uojami kiekvieno 1 ir 2 dinaminio segmento važia vimo trasos 
indeksai IWR ir RMSSE, laikantis pagal B8 priedo 3.4.4.2 punktą atliekamos sutr umpint os 1 tipo 
bandymų procedūros. Netur i būti apskaičiuojami važia vimo trasos indeks ai past ovaus greičio 
segmentuose.
7.4.3.3. Miesto ciklo bandymų procedūra (B8 priedo 3.4.4.1 punktas, kuriuo WLTC pakeičiam as į WLTC city)
Apskaičiuojant važia vimo trasos indeksą du iš eilės nuvažiuoti miesto bandymų ciklai laikomi vienu ciklu.
Netur i būti atskirai apskaičiuojami miesto ciklai, kurio metu įvykdomas nutraukimo kriterijus, kaip 
nustatyta B8 priedo 3.4.4.1.3 punkt e, važiavimo trasos indeks ai IWR ir RMSSE. Viet oj to, atsižvelgiant į 
užbaigtų miesto ciklų skaičių prieš miesto ciklą, kurio metu įvykdomas nutraukimo kriterijus, 
neužbaigtas miesto ciklas sujungiamas su anks tesni ais miesto ciklais ir apskaičiuojant važia vimo trasos 
indeksus laikomas vienu ciklu.
Jeigu užbaigtų miesto ciklų skaičius yra lyginis, neužbaigtas miesto ciklas sujungiamas su dviem 
ankstesniais užbaigtais miesto ciklais. Žr. pavyzdį A7/3 pav.
A7/3 pav.
Lyginio užbaigtų miesto bandymų ciklų skaičiaus prieš miesto ciklą, kurio metu įvykdomas 
nutraukimo kriter ijus, pav yzdys
Jeigu užbaigtų miesto ciklų skaičius yra nelyginis, neužbaigtas miesto ciklas sujungiamas su trimis 
ankstesniais užbaigtais miesto ciklais. Žr. pavyzdį A7/4 pav.
A7/4 pav.
Nelyginio užbaigtų miesto bandymų ciklų skaičiaus prieš miesto ciklą, kurio metu įvykdomas 
nutraukimo kriter ijus, pav yzdys
Jeigu pagal A7/3 pav. arba A7/4 pav. gautų ciklų yra mažiau nei keturi, turi būti apskaičiuojami ir 
užregistr uojami kiekvieno iš šių ciklų važiavimo trasos indeks ai IWR ir RMSSE.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/424 2021 11 26  
Jeigu pagal A7/3 pav. arba A7/4 pav. gautų ciklų yra keturi ar daugiau, turi būti apskaičiuojami ir 
užregistr uojami kiekvieno iš šių ciklų važiavim o trasos indeks ai IWR ir RMSSE. Šiuo atveju bet kurių 
dviejų bandymų ciklų derinio IWR ir RMSSE vidurkiai palyginami su atitinkamais B6 priedo 2.6.8.3.1 
punkt e nustatytais kriterijais, o bet kurio atskiro bandymų ciklo IWR turi būti ne mažesnis nei –3,0 ir ne 
didesnis nei +5,0 proc.
8. N/V SANT YKIŲ APSKAIČIA VIMAS
n/v santykiai apskaičiuojami paga l šią lygtį:
ðn
vÞi¼ðri×raxle×60000Þ=ðU dyn×3,6Þ
čia:
n –var iklio sūkių skaičius, min–1;
v – transpor to priemonės greitis, km/h;
ri – pavaros i perdav imo skaičius;
raxle – ašies perdavimo skaičius.
Udyn yra varomosios ašies padangų dinaminis riedėjimo perimetras, apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
Udyn¼3,05×ð2ðH=W
100Þ×W þðR×25,4ÞÞ
Čia:
H/W – padangos aukščio ir pločio santykis, pvz., jei tai 225/45 R17 padanga – 45;
W – padangos plotis, mm; pvz., jei tai 225/45 R17 padanga – 225;
R – rato skersmuo, coliais; pvz., jei tai 225/45 R17 padang a – 17.
Udyn – paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą suapvalinama iki sveik ojo skaičiaus milimetrais.
Jei priekinės ir galinės ašių Udyn skiriasi, aktyvavus ir dviejų pavarų, ir keturi ų pavarų dinamometro 
veikseną naudojamas didžiąją laiko dalį varomos ašies n/v santykis.
Atsakingai institucijai paprašius, pateikiama šiam sprendimui dėl pasir inkimo priimti reikalinga 
informacija.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/425  
B8 PRIED AS 
Grynosios elektr inės transpor to priemonėms, hibr idinės elektr inės transpor to priemonėms ir 
hibr idinės transpor to priemonės su suslėgt ojo vandenilio kuro elementais 
1. BENDRIEJI REIKAL AVIMAI
Atliekant NOVC-HEV , OVC-HEV ir NOVC-FC HV ir OVC-FC HV (jei taikytina) bandymus, B6 priedo 2 priedėlis 
pake ičiamas šio priedo 2 ir 3 priedėliais.
Jei nenurodyta kitaip, visi šio priedo reikalavimai taikomi transpor to priemonėms su vairuoto jo pasirenkamais 
režimais ir be jų. Nebent būtų aiškiai kitaip nustatyta šiame priede, visi B6 ir B7 prieduose išdėstyti 
reikala vimai ir procedūros toliau taikomi NOVC-HEV , OVC-HEV , NOVC-FC HV, OVC-FCHV ir PEV (jei 
taikytina).
1.1. Elektr inių parametrų vienetai, tikslumas ir skyra
Mata vimo vienetai, tikslumas ir skyra turi būti tokie, kaip parodyta A8/1 lentelėje.
A8/1 lentelė
Mat avimo parametrai, vienetai, tiks lumas ir skyra 
Parametras Vienetai Tikslumas Skyra
Elektros energija (a) Wh ±1 proc. 0,001 kWh (b)
Elektros srovė A ±0,3 proc. FSD arba ±1 proc. rodmens (c),(d) 0,1 A
Elektros įtampa V ±0,3 proc. FSD arba ±1 proc. rodmens (c) 0,1 V
(a)Įranga: statinis aktyviosios energijos skaitiklis.
(b)Kintamosios srovės vatvalandžių skaitiklis, 1 klasė pagal IEC 62053-21 arba lygiaver tis variantas.
(c)Nelygu, kuri vertė yra didesnė.
(d)Srov ės integ ravimo dažnis: 20 Hz arba didesnis.
[A8/2 lentel ė.Rezer vuota]
1.2. Išmetamųjų teršalų ir degalų sąnaudų bandymai
Mata vimo parametrai, vienetai ir tikslumas turi atitikti nustatytuosius tik vidaus varikliu varomoms transpor to 
priemonėms.
1.3. Bandymo rezultatų suapvalinimas
1.3.1. Tarpiniai apskaičiavimų rezultatai nėra suapvalinami, nebent tarpinių rezultatų suapvalinimas būtų 
privalomas.
1.3.2. OVC-HEV ir NOVC-HEV atveju galutin iai kriterinių išmetamųjų teršalų rezultatai suapvalinami pagal B7 
priedo 1.3.2 punktą, NOx korega vimo koeficie ntas KH suapvalinamas pagal B7 priedo 1.3.3 punktą, o 
skiedimo koeficientas DF suapvalinamas pagal B7 priedo 1.3.4 punktą.
1.3.3. Su standar tais nesusijusi ai informacijai taikomas gerąja inžiner ijos patir timi pagrįstas įvertinimas.
1.3.4. Intervalo, CO2, energi jos sąnaudų ir degalų sąnaudų rezultatų suapvalinimas aprašomas šio priedo 
apskaičia vimo lentelėse.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/426 2021 11 26  
1.4. Transpor to priemonių klasifi kavimas
Visos OVC-HEV , NOVC-HEV , PEV, OVC-FC HV ir NOVC-FCHV priskir iamos prie 3 klasės transpor to 
priemonių. Vykdant 1 tipo bandymo procedūrą taikomas ciklas nustatomas paga l šio priedo 1.4.2 punktą, 
remiantis atitinkamu pamatiniu bandymų ciklu, kaip aprašyta šio priedo 1.4.1 punkt e.
1.4.1. Pamatinis bandymų ciklas
1.4.1.1. 3 klasės pamatiniai bandymų ciklai nustatyti B1 priedo 3.3 punkt e.
1.4.1.2. PEV mažinimo procedūrą pagal B1 priedo 8.2.3 ir 8.3 punktus galima taikyti paga l B1 priedo 3.3 punktą 
vykdomiems bandymų ciklams, vardinę galią pake ičiant didžiausiąja naudingąja galia pagal Taisyklę Nr. 85. 
Tokiu atveju sumažintas ciklas bus pamatinis bandymų ciklas.
1.4.2. Taikomas bandymų ciklas
1.4.2.1. Taikomas WLTP bandymų ciklas
Pamatinis bandymų ciklas pagal šio priedo 1.4.1 punktą yra vykdant 1 tipo bandymo procedūrą taikomas 
WLTP bandymų ciklas (WL TC).
Jei B1 priedo 9 dalis taikoma remiantis pamatiniu bandymų ciklu, kaip aprašyta šio priedo 1.4.1 punkt e, šis 
modifikuotas bandymų ciklas turi būti vykdant 1 tipo bandymo procedūrą taikomas WLTP bandymų ciklas 
(WL TC).
1.4.2.2. Tik 1A lygis
Taikomas WLTP miesto bandymų ciklas
3 klasės WLTP miesto bandymų ciklas (WL TC city) nustatytas B1 priedo 3.5 punkt e.
1.5. OVC-HEV , NOVC-HEV , OVC-FCHV , NOVC-FCHV ir PEV su mech anine pavarų dėže
Transpor to priemonės turi važiuoti paga l techninį pavarų perjungimo indikatori ų, jei jis yra, arba instr ukci jas, 
įtrauktas į gamintojo vadovą.
2. BAN DOMOSIOS TRANSPORTO PRIEMONĖS ĮVAŽINĖJIMAS
Pagal šį priedą bandoma transpor to priemonė turi būti geros techninės būklės ir turi būti įvažinėta pagal 
gamintojo rekomendacijas. Jeigu ĮEEK S naudojamos už įprastą darbinę temperatūrą aukšt esnėje 
temperatūroje, transpor to priemonę valdantis asmuo laikosi transpor to priemonės gam intojo 
rekomenduojamos procedūros įprastiniam ĮEEK S darbinės temperatūros inter valui užtikr inti. Gamint ojas turi 
pate ikti įrodymą, kad ĮEEK S šiluminio valdymo sistema nėra išjungta ar sumažintos galios.
2.1. OVC-HEV ir NOVC-HEV turi būti įvažinėt os pagal B6 priedo 2.3.3 punkt o reikalavim us.
2.2. NOVC-FCHV ir OVC-FC HV su kuro elementais ir įdiegta ĮEEK S turi būti įvažinėtos ne mažiau kaip 300 km.
2.3. PEV turi būti įvažinėt os ne mažiau kaip 300 km arba tiek, kiek galima nuvažiuoti viena įkro va, nelygu, kuriuo 
atveju atstumas būtų didesnis.
2.4. Netur i būti atsižvelgiama į jokias ĮEEK S, netur inčias įtakos išmetamo CO 2 masei arba H2 sąnaudoms.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/427  
3. BAN DYMO PROCEDŪRA
3.1. Bendr ieji reikalavima i
3.1.1. Atitinkamais atvejais visoms OVC-HEV , NOVC-HEV , PEV, OVC-FCHV ir NOVC-FCHV taikomi toliau nurodomi 
reikala vimai.
3.1.1.1. Transpor to priemonės bandomos pagal taikytinus bandymų ciklus, aprašytus šio priedo 1.4.2 punkt e.
3.1.1.2. Jei su transpor to priemone negali būti atliktas taikomas bandymų ciklas su leidžiamosiomis greičio grafiko 
nuokr ypomis paga l B6 priedo 2.6.8.3.1.2 punktą, akceleratori aus valdiklis, jei nenurodyta kitaip, 
nuspaudžiamas iki galo, kol vėl pasiektas reikalaujamas greičio grafikas.
3.1.1.3. Galios pavaros įjungimo procedūra pradedama pagal gamintojo instr ukci jas šiam tikslui skirtais įtaisais.
3.1.1.4. OVC-HEV , NOVC-HEV , NOVC-FCHV , OVC-FC HV ir PEV variklio išmetamų teršalų ėminių ėmimas ir elektros 
energi jos sąnaudų matavi mas per kiekvieną taikomą bandymų ciklą pradedamas prieš transpor to priemonės 
užvedimo procedūrą arba jos metu ir baigiamas užbaigiant kiekvieną taikomą bandymų ciklą.
3.1.1.5. OVC-HEV ir NOVC-HEV išmetamas dujinių junginių kiekis analizuojamas per kiekvieną atskirą bandymo fazę. 
Fazi ų analizės galima neatlikti per fazes, kurių metu degimo variklis neveikia.
3.1.1.6. Jei taikytina, kietųjų dalelių kiekis analizuojamas per kiekvieną atskirą fazę, o išmetamųjų kietųjų dalelių masė 
analizuojama per kiekvieną taikomą bandymų ciklą.
3.1.2. Priverstinį aušinimą, kaip aprašyta B6 priedo 2.7.2 punkt e, leidžiama taikyti tik tada, kai atliekamas OVC-HEV 
įkro vos palaikymo 1 tipo bandymas pagal šio priedo 3.2 punktą ir NOVC-HEV bandymai pagal šio priedo 3.3 
punktą.
3.1.3. B6 priedo 2.2.2.1.2 ir 2.2.2.1.3 punktų reikala vimai netaik omi, kai atliekami bandymai su PEV pagal 3.4 
punktą ir su FCH V pagal 3.2 ir 3.5 punktus.
3.2. OVC-HEV ir OVC-FCHV
3.2.1. Transpor to priemonės turi būti bandomos darbiniu įkro vos naudojimo režimo sąlygomis (CD būsena) ir 
darbiniu įkro vos palaikymo režimo sąlygomis (CS būsena).
3.2.2. Transpor to priemonių bandymų sekos gali būti keturios:
3.2.2.1. 1 variantas: įkro vos naudojimo 1 tipo bandymas vėliau neatliekant įkro vos palaikymo 1 tipo bandymo;
3.2.2.2. 2 variantas: įkro vos palaikymo 1 tipo bandymas vėliau neatliekant įkrov os naudojimo 1 tipo bandymo;
3.2.2.3. 3 variantas: įkro vos naudojimo 1 tipo bandymas su vėliau atliekamu įkro vos palaikymo 1 tipo bandymu;
3.2.2.4. 4 variantas: įkro vos palaikymo 1 tipo bandymas su vėliau atliekamu įkrov os naudojimo 1 tipo bandymu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/428 2021 11 26  
A8/1 pav.
Galimos bandymų sekos OVC-HEV ir OVC-FCHV bandymo atveju
3.2.3. Vairuoto jo pasirenkamas režimas nustatomas taip, kaip nurodyta šių bandymų sekų aprašymuose (nuo 1 iki 4 
varianto).
3.2.4. Įkrov os naudojimo 1 tipo bandymas vėliau neatliekant įkro vos palaikymo 1 tipo bandymo (1 variantas)
Bandymų seka pagal šio priedo 3.2.4.1–3.2.4.7 punktuose (imtinai) aprašytą 1 variantą ir atitinkama ĮEEK S 
įkro vos būsena pavaizduota šio priedo 1 priedėlio A8.App1/1 pav.
3.2.4.1. Kondicionavimas iki bandymo
Transpor to priemonė paruošiama paga l šio priedo 4 priedėlio 2.2 punkt o procedūras.
3.2.4.2. Bandymų sąlygos
3.2.4.2.1. Bandymas atliekamas su visiškai įkrauta ĮEEK S pagal šio priedo 4 priedėlio 2.2.3 punkt e aprašytus įkro vimo 
reikala vimus, transpor to priemonei veikiant darbiniu įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, kaip nustatyta 
šios taisyklės 3.3.5 punkt e.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/429  
3.2.4.2.2. Vairuoto jo pasirenkamo režimo parinkimas
Transpor to priemonėms su vairuotojo pasirenkamu režimo sąlygomis įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo 
režimas parenkamas pagal šio priedo 6 priedėlio 2 dalį.
3.2.4.3. Įkrov os naudojimo 1 tipo bandymo procedūra
3.2.4.3.1. Įkrov os naudojimo 1 tipo bandymo procedūrą sudaro tam tikras skaičius nuoseklių ciklų su ne ilgesniu nei 30 
min. stabiliza vimo laikotar piu po kiekvieno iš jų, kol įsijungia darbinis įkro vos palaikymo režimas.
3.2.4.3.2. Galios pavara tarp atskirų taikomų bandymų ciklų vykstančio stabiliza vimo metu turi būti deaktyvinta, o 
ĮEEK S turi būti nebekraunama iš išorinių elektros energi jos šaltinių. Pagal šio priedo 3 priedėlį tarp bandymų 
ciklo fazių netur i būti išjungti visų ĮEEK S elektros srovės mata vimo ir visų ĮEEK S elektros įtampos nustatymo 
prietaisai. Atliekant mata vimus ampe rvalandžių matuokliu, integravimas turi vykti visą bandymą iki pat jo 
užbaigimo.
Po stabiliza vimo pakar totinai užvedama transpor to priemonė valdoma vairuoto jo pasirenkamu režimo 
sąlygomis pagal šio priedo 3.2.4.2.2 punktą.
3.2.4.3.3. Nukr ypstant nuo B5 priedo 5.3.1 punkt o ir kartu taikant B5 priedo 5.3.1.2 punktą, prieš 1 tipo bandymą 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis ir po jo gali būti kalibr uojami analizatori ai ir atliekama nulinės vertės 
patikra..
3.2.4.4. Įkrov os naudojimo 1 tipo bandymo pabaiga
Laik oma, kad įkro vos naudojimo 1 tipo bandymas baigiasi tada, kai pagal šio priedo 3.2.4.5 punktą pirmą 
kartą įvykdomas nutraukimo kriterijus. Taikomo WLTP bandymų ciklų skaičius iki to ciklo (imtinai), kai 
pirmą kartą įvykdomas nutraukimo kriterijus, nustatomas kaip n+1.
Taikomas WLTP bandymų ciklas n apibrėžiamas kaip pereinamasis ciklas.
Taikomas WLTP bandymų ciklas n+1 apibrėžiamas kaip patvir tinamasis ciklas.
Viso taikomo WLTP bandymų ciklo metu įkro vos naudojimo režimo sąlygomis atliekamo transpor to 
priemonių be įkro vos palaikymo pajėgumo 1 tipo bandymas pasibaigia, kai standar tiniame transpor to 
priemonės prietaisų skydelyje pasirodo pranešimas, kad reiktų sustabdyti transpor to priemonę, arba 
transpor to priemonė 4 ar daugiau sekundžių iš eilės nukr ypsta nuo nustatyt o greičio grafi ko leidžiamosios 
nuokr ypos. Akceleratoriaus valdiklis deaktyvinamas ir transpor to priemonė visiškai sustabdoma per 60 
sekundžių.
3.2.4.5. Nutraukimo kriterijus
3.2.4.5.1. Reikia įvertinti, ar buvo įvykdytas nutraukimo kriterijus per kiekvieną nuvažiuotą taikomą WLTP bandymų 
ciklą.
3.2.4.5.2. Įkrov os naudojimo 1 tipo bandymo nutraukimo kriterijus įvykdomas tada, kai santykinis elektros energi jos 
pokytis REEC i, apskaičiuotas pagal toliau pateiktą lygtį, yra mažesnis nei 0,04.
REEC i¼jΔE REESS,i j
Ecycle×1
3600
čia:
REEC i – santykinis elektros energi jos pokytis per nagr inėjamą taikomą bandymų ciklą i, kai 
atliekamas įkro vos naudojimo 1 tipo bandymas;
ΔEREESS,i – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per nagr inėjamą ciklą i, kai atliekamas įkro vos 
naudojimo 1 tipo bandymas , apskaičiuotas pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/430 2021 11 26  
Ecycle – ciklo energijos poreikis per nagr inėjamą taikomą WLTP bandymų ciklą, apskaičiuotas pagal 
B7 priedo 5 dalį, Ws;
i – nagr inėjamo taikomo WLTP bandymų ciklo indeks o numer is;
1
3600– ciklo energijos poreikio keitimo į Wh koefic ientas.
3.2.4.6. ĮEEK S įkro vimas ir pakar totinai įkrautos elektros energijos mata vimas
3.2.4.6.1. Po taikomo WLTP bandymų ciklo n+1, kai pirmą kartą įvykdomas įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo 
nutraukimo kriterijus, transpor to priemonė per 120 min. prijungiama prie maitinimo šaltinio.
ĮEEK S visiškai įkraunama tada, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos kriterijus, kaip nurodyta šio priedo 4 
priedėlio 2.2.3.2 punkte.
3.2.4.6.2. Tarp transpor to priemonės krovik lio ir maitinimo šaltinio esantis elektros energijos matavimo prietaisas 
matuoja iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkraunamą elektros energi ją EAC ir trukmę. Elektros energi jos 
mata vimą galima nutraukti, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos kriterijus, kaip nurodyta šio priedo 4 priedėlio 
2.2.3.2 punkte.
3.2.4.7. Įkrov os naudojimo režimo sąlygomis atliekant 1 tipo bandymą, paga l 6 priedo 1.2 punktą kiekvienas atskiras 
taikomo WLTP bandymų ciklas turi atitikti taikomas kriterinių išmetamųjų teršalų ribines vertes.
3.2.5. Įkrov os palaikymo 1 tipo bandymas vėliau neatliekant įkrov os naudojimo 1 tipo bandymo (2 variantas)
Bandymų seka pagal šio priedo 3.2.5.1–3.2.5.3.3 punktuose aprašytą 2 variantą ir atitinkama ĮEEK S įkro vos 
būsena pavaizduota šio priedo 1 priedėlio A8.App1/2 pav.
3.2.5.1. Kondicionavimas iki bandymo ir stabilizavi mas
Transpor to priemonė paruošiama paga l šio priedo 4 priedėlio 2.1 punkt o procedūras.
3.2.5.2. Bandymų sąlygos
3.2.5.2.1. Bandymai atliekami su darbiniu įkro vos palaikymo režimo sąlygomis veikiančia transpor to priemone, kaip 
nustatyta šios taisyklės 3.3.6 punkte.
3.2.5.2.2. Vairuoto jo pasirenkamo režimo parinkimas
Transpor to priemonėms su vairuotojo pasirenkamu režimo sąlygomis įkrov os palaikymo 1 tipo bandymo 
režimas parenkamas pagal šio priedo 6 priedėlio 3 dalį.
3.2.5.3. 1 tipo bandymo procedūra
3.2.5.3.1. Transpor to priemonės išbandomos pagal B6 priede aprašytas 1 tipo bandymo procedūras.
3.2.5.3.2. Jei reikia, išmetamo CO2 masė koreguojama pagal šio priedo 2 priedėlį.
3.2.5.3.3. Pagal šio priedo 3.2.5.3.1 punktą atliekamas bandymas turi atitikti paga l B6 priedo 1.2 punktą taikomas 
kriterinių išmetamųjų teršalų ribines vertes.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/431  
3.2.6. Įkrov os naudojimo 1 tipo bandymas su vėliau atliekamu įkro vos palaikymo 1 tipo bandymu (3 variantas)
Bandymų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.6.1–3.2.6.3 punktuose aprašytą 3 variantą ir atitinkama ĮEEK S 
įkro vos būsena pavaizduota šio papildomo priedo 1 priedėlio A8.App1/3 pav.
3.2.6.1. Įkrov os naudojimo 1 tipo bandymas atliekamas paga l šio priedo 3.2.4.1–3.2.4.5 punktuose ir 3.2.4.7 punkt e 
aprašytą procedūrą.
3.2.6.2. Vėliau įkrov os palaikymo 1 tipo bandymas atliekamas paga l šio priedo 3.2.5.1–3.2.5.3 punktuose aprašytą 
procedūrą. Šio priedo 4 priedėlio 2.1.1 ir 2.1.2 punktai netaik omi.
3.2.6.3. ĮEEK S įkro vimas ir pakar totinai įkrautos elektros energijos mata vimas
3.2.6.3.1. Pabaigus įkrov os palaikymo 1 tipo bandymą, transpor to priemonė per 120 min. turi būti prijungta prie 
maitinimo šaltinio.
ĮEEK S visiškai įkraunama tada, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos kriterijus, kaip nurodyta šio priedo 4 
priedėlio 2.2.3.2 punkte.
3.2.6.3.2. Tarp transpor to priemonės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis energi jos matavim o prietaisas matuoja iš 
maitinimo šaltinio pakar totinai įkraunamą elektros energi ją EAC ir trukmę. Elektros energi jos mata vimą 
galima nutraukti, kai įvykdomas įkro vimo pabaigos kriterijus, kaip nurodyta šio priedo 4 priedėlio 2.2.3.2 
punkt e.
3.2.7. Įkrov os palaikymo 1 tipo bandymas su vėliau atliekamu įkrov os naudojimo 1 tipo bandymu (4 variantas)
Bandymų seka pagal šio priedo 3.2.7.1 ir 3.2.7.2 punktuose aprašytą 4 variantą ir atitinkama ĮEEK S įkro vos 
būsena pavaizduota šio priedo 1 priedėlio A8.App1/4 pav.
3.2.7.1. Įkrov os palaikymo 1 tipo bandymas atliekamas paga l šio priedo 3.2.5.1–3.2.5.3 punktuose (imtinai) ir šio 
priedo 3.2.6.3.1 punkt e aprašytą procedūrą.
3.2.7.2. Vėliau įkro vos naudojimo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio priedo 3.2.4.2–3.2.4.7 punktuose (imtinai) 
aprašytą procedūrą.
3.3. NOVC-HEV
Šio priedo 3.3.1–3.3.3 punktuose (imtinai) aprašyta bandymų seka ir atitinkama ĮEEK S įkrov os būsena 
pavaizduota šio priedo 1 priedėlio A8.App1/5 pav.
3.3.1. Kondicionavimas iki bandymo ir stabilizavi mas
3.3.1.1. Transpor to priemonių kondicionavimas iki bandymo atliekamas pagal B6 priedo 2.6 punktą.
Kartu su B6 priedo 2.6 punkt o reikalavimais, pagal gamintojo rekomendaci jas, režimo sąlygomis atliekant 
įkro vos palaikymo bandymą, prieš kondicionavimą gali būti nustatomas trauk os ĮEEK S įkro vos būsenos lygis, 
kad bandymą būtų galima atlikti darbiniu įkro vos palaikymo .
3.3.1.2. Transpor to priemonės stabilizuojamos pagal B6 priedo 2.7 punktą.
3.3.2. Bandymų sąlygos
3.3.2.1. Transpor to priemonės bandomos darbiniu įkro vos palaikymo režimo sąlygomis, kaip nustatyta šios taisyklės 
3.3.6 punkte.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/432 2021 11 26  
3.3.2.2. Vairuoto jo pasirenkamo režimo parinkimas
Transpor to priemonėms su vairuotojo pasirenkamu režimo sąlygomis įkrov os palaikymo 1 tipo bandymo 
režimas parenkamas pagal šio priedo 6 priedėlio 3 dalį.
3.3.3. 1 tipo bandymo procedūra
3.3.3.1. Transpor to priemonės bandomos pagal B6 priede aprašytą 1 tipo bandymo procedūrą.
3.3.3.2. Jei reikia, išmetamo CO2 masė koreguojama pagal šio priedo 2 priedėlį.
3.3.3.3. Įkrov os palaikymo režimo sąlygomis atliekamas 1 tipo bandymas pagal B6 priedo 1.2 punktą turi atitikti 
taikomas kriterinių išmetamųjų teršalų ribines vertes.
3.4. PEV
3.4.1. Bendr ieji reikalavima i
Bandymo procedūra grynaj ai elektr inei ridai ir elektros energi jos sąnaudoms nustatyti pasirenkama iš A8/3 
lentelės pagal apskaičiuotą bandomosios transpor to priemonės grynąją elektr inę ridą (GER). Jei naudojamas 
interpoliaci jos metodas, taikytina bandymo procedūra parenkama paga l specifi nės interpoliaci jos šeimos 
transpor to priemonės H GER.
A8/3 lentelė
Procedūros grynajai elektr inei ridai ir elektros energijos sąnaudoms nust atyti (jei taikytina) 
Taikomas bandymų ciklas Apskaičiuot oji GER yra… Taikytina bandymų procedūra
Bandymų ciklas pagal šio 
priedo 1.4.2.1 punktą, 
įskaitant labai didelio greičio 
fazę... mažesnė nei 3 taikomų WLTP 
bandymų ciklų ilgis.Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūra (pagal šio priedo 3.4.4.1 
punktą)
... lygi ar didesnė nei 3 taikomų 
WLTP bandymų ciklų ilgis.Sutr umpinta 1 tipo bandymo procedūra 
(pag al šio priedo 3.4.4.2 punktą)
bandymų ciklas pagal 1.4.2.1 
punktą be labai didelio 
greičio fazės... mažesnė nei 4 taikomų WLTP 
bandymų ciklų ilgis.Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūra (pagal šio priedo 3.4.4.1 
punktą)
... lygi ar didesnė nei 4 taikomų 
WLTP bandymų ciklų ilgis.Sutr umpinta 1 tipo bandymo procedūra 
(pag al šio priedo 3.4.4.2 punktą)
Miesto ciklas pagal šio priedo 
1.4.2.2 punktą.... nenaudojama per taikomą WLTP 
bandymų ciklą.Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūra (pagal šio priedo 3.4.4.1 
punktą)
Prieš bandymą gamintojas atsakingai institucijai pateiki a įvertintos GER įrodymus. Jei taikomas interpol iacij os 
metodas, taikytina bandymo procedūra nustatoma pagal interpoli acijos šeimos transpor to priemonės H 
apskaičiuotąją GER. Pagal taikytą bandymo procedūrą nustatyta GER turi patvir tinti, kad buvo taikyta teising a 
bandymo procedūra.
Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūros bandymų seka, kaip aprašyta šio priedo 3.4.2, 3.4.3 ir 3.4.4.1 
punktuose, ir atitinkama ĮEEK S įkro vos būsena vaizduojamos šio priedo 1 priedėlio A8.App1/6 pav.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/433  
Sutr umpint os 1 tipo bandymo procedūros bandymų seka, kaip aprašyta šio priedo 3.4.2, 3.4.3 ir 3.4.4.2 
punktuose, ir atitinkama ĮEEK S įkro vos būsena vaizduojamos šio priedo 1 priedėlio A8.App1/7 pav.
3.4.2. Kondicionavimas iki bandymo
Transpor to priemonė paruošiama paga l šio priedo 4 priedėlio 3 dalies procedūras.
3.4.3. Vairuoto jo pasirenkamo režimo parinkimas
Transpor to priemonėms su vairuoto jo pasirenkamu režimo sąlygomis bandymo režimas parenkamas pagal 
šio priedo 6 priedėlio 4 dalį.
3.4.4. PEV 1 tipo bandymo procedūros
3.4.4.1. Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūra
3.4.4.1.1. Greičio grafi kas ir pertrauk os
Bandymas atliekamas važiuojant nuoseklius taikomus bandymų ciklus, kol pagal šio priedo 3.4.4.1.3 punktą 
įvykdomas nutraukimo kriterijus.
Pertraukas vairuotojui ir (arba) operat oriui leidžiama daryti tik tarp bandymų ciklų, visa pertrauk os trukmė 
turi būti ne ilgesnė kaip 10 min. Pertrauk os metu galio s pavara turi būti išjungta.
3.4.4.1.2. ĮEEK S srovės ir įtam pos matavi mas
Nuo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo visų ĮEEK S elektros srovė matuojama pagal šio 
priedo 3 priedėlį ir elektros įtampa nustatoma pagal šio priedo 3 priedėlį.
3.4.4.1.3. Nutraukimo kriterijus
Nutraukimo kriterijus įvykdomas tada, kai transpor to priemonė 4 ar daugiau sekundžių iš eilės viršija 
nustatyt o greičio grafiko leidžiamąją nuokr ypą, kaip nurodyta B6 priedo 2.6.8.3.1.2 punkte. Akcelerat oriaus 
valdiklis turi būti neaktyvus. Transpor to priemonė visiškai sustabdoma per 60 sekundžių.
3.4.4.2. Sutr umpinta 1 tipo bandymų procedūra
3.4.4.2.1. Greičio grafi kas
Sutr umpintą 1 tipo bandymo procedūrą sudaro du dinaminiai segmentai (DS 1 ir DS 2), suder inti su dviem 
past ovaus greičio segmentais (CSS M ir CSS E), kaip parodyta A8/2 pav.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/434 2021 11 26  
A8/2 pav.
Sutr umpintos 1 tipo bandymo procedūros greičio grafikas
Dinaminiai segmentai DS 1 ir DS 2 naudojami energijos sąnaudoms nagr inėjamos fazės metu, taikomam WLTP 
miesto ciklui ir taikomam WLTP bandymų ciklui apskaičiuoti.
Pasto vaus greičio segmentai CSS M ir CSS E skirti tam, kad sumažintų bandymo trukmę greičiau iškraunant 
ĮEEK S nei nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūros atveju.
3.4.4.2.1.1. Dinaminiai segmentai
Kiekvieną dinaminį segmentą DS 1 ir DS 2 sudaro pagal šio priedo 1.4.2.1 punktą taikomas WLTP bandymų 
ciklas, po kurio paga l šio priedo 1.4.2.2 punktą taikomas WLTP miesto bandymų ciklas.
3.4.4.2.1.2. Pasto vaus greičio segmentas
Pasto vaus greičio vertės segmentų CSS M ir CSS E metu turi būti identišk os. Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
interpoliaci jos šeimoje taikomas toks pat past ovus greitis.
a) Greičio specifi kaci ja
Mažiausiasis pasto vaus greičio segmentų greitis turi siekti 100 km/h. Jeigu labai didelio greičio fazė (Extra 
High 3) neįtraukiama (jei taikytina), mažiausiasis pasto vaus greičio segmentų greitis turi būti 80 km/h. 
Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos instituci jos pritarimą, pasto vaus greičio segmentams galima nustatyti 
didesnį past ovų greitį.
Greitėjimas iki pasto vaus greičio turi vykti tolygiai ir baigtis per 1 min. nuo dinaminio segmento pabaigos ir, 
jei daroma pertrauka pagal A8/4 lentel ę, nuo galios pavaros jungimo procedūros pradžios.
Lėtėjimas nuo pasto vaus greičio lygio turi vykti tolygiai ir baigtis per 1 min. nuo past ovaus greičio segmentų 
užbaigimo.
Jei transpor to priemonės didžiausiasis greitis yra mažesnis už pasto vaus greičio segmentams pagal šio punkt o 
greičio specifi kaci jas nustatytą mažiausiąjį greitį, privalomas pasto vaus greičio segmentų greitis turi būti lygus 
transpor to priemonės didžiausia jam greičiui.
b) CSS E ir CSS M atstumo nustatymas
Pasto vaus greičio segmento ilgis CSS E nustatomas remiantis panaudotinos ĮEEK S energijos UBE STP procentine 
dalimi pagal šio priedo 4.4.2.1 punktą. Po dinaminio greičio segmento trauk os ĮEEK S likusi energija DS 2 turi 
būti lygi arba mažesnė nei 10 proc. UBE STP. Gamint ojas atsakingai instituci jai po bandymo pateiki a įrodymus, 
kad šis reikalavimas įvykdytas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/435  
Pasto vaus greičio segmento dCSSM ilgį galima apskaičiuoti pagal šią lygtį:
dCSSM ¼PER est – d DS1 – d DS2 – d CSSE
čia:
dCSSM – CSS M pasto vaus greičio segmento ilgis, km;
PER est – nagr inėjamos PEV apskaičiuotoji grynoji elektr inė rida, km;
dDS1 – 1 dinaminio greičio segmento ilgis, km;
dDS2 – 2 dinaminio greičio segmento ilgis, km;
dCSSE – pasto vaus greičio segmento ilgis CSS E, km.
3.4.4.2.1.3. Pertrauk os
Pertraukas vairuoto jui ir (arba) operat oriui leidžiama daryti tik pasto vaus greičio segmentuose, kaip nurodyta 
A8/4 lentelėje.
A8/4 lentelė
Vairuotojo ir (arba) bandymo operat oriaus daromos pertrauk os 
Pasto vaus greičio segmentu važiuojamas atstumas CSS M 
(km)Ilgiausia bendra pertrauk os trukmė (min.)
Iki 100 10
Iki 150 20
Iki 200 30
Iki 300 60
Daugiau kaip 300 Remiantis gamint ojo rekomendacija
Pastaba. Pertrauk os metu galios pavara turi būti išjungta.
3.4.4.2.2. ĮEEK S srovės ir įtam pos matavi mas
Nuo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo visų ĮEEK S elektros srovė ir visų ĮEEK S elektros 
įtam pa nustatomos pagal šio priedo 3 priedėlį.
3.4.4.2.3. Nutraukimo kriterijus
Nutraukimo kriterijus įvykdomas tada, kai transpor to priemonė antrame pasto vaus greičio segmente CSS E 4 ar 
daugiau sekundžių iš eilės viršij a nustatyt o greičio grafik o leidžiamąją nuokr ypą, kaip nurodyta B6 priedo 
2.6.8.3.1.2 punkte. Akcelerat oriaus valdiklis turi būti neaktyvus. Transpor to priemonė visiškai sustabdoma 
per 60 sekundžių.
3.4.4.3. ĮEEK S įkro vimas ir pakar totinai įkrautos elektros energijos mata vimas
3.4.4.3.1. Po sustojim o paga l šio priedo 3.4.4.1.3 punktą nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūros atveju ir pagal 
šio priedo 3.4.4.2.3 punktą sutr umpint os 1 tipo bandymo procedūros atveju transpor to priemonę per 120 
min. reikia prijungti prie maitinimo šaltinio.
ĮEEK S visiškai įkraunama tada, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos kriterijus, kaip nurodyta šio priedo 4 
priedėlio 2.2.3.2 punkte.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/436 2021 11 26  
3.4.4.3.2. Tarp transpor to priemonės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis energi jos matavim o prietaisas matuoja iš 
maitinimo šaltinio pakar totinai įkraunamą elektros energi ją EAC ir trukmę. Elektros energi jos mata vimą 
galima nutraukti, kai įvykdomas įkro vimo pabaigos kriterijus, kaip nurodyta šio priedo 4 priedėlio 2.2.3.2 
punkt e.
3.5. NOVC-FCHV
Šio priedo 3.5.1–3.5.3 punktuose aprašyta bandymų seka ir atitinkama ĮEEK S įkro vos būsena pavaizduota šio 
priedo 1 priedėlio A8.App1/5 pav.
3.5.1. Kondicionavimas iki bandymo ir stabilizavi mas
Transpor to priemonės kondicionuojamos ir stabilizuojamos pagal šio priedo 3.3.1 punktą.
3.5.2. Bandymų sąlygos
3.5.2.1. Transpor to priemonės bandomos darbiniu įkro vos palaikymo režimo sąlygomis, kaip nustatyta šios taisyklės 
3.3.6 punkte.
3.5.2.2. Vairuoto jo pasirenkamo režimo parinkimas
Transpor to priemonėms su vairuotojo pasirenkamu režimo sąlygomis įkrov os palaikymo 1 tipo bandymo 
režimas parenkamas pagal šio priedo 6 priedėlio 3 dalį.
3.5.3. 1 tipo bandymo procedūra
3.5.3.1. Transpor to priemonės išbandomos paga l B6 priede aprašytą 1 tipo bandymo procedūrą ir degalų sąnaudos 
apskaičiuojamos pagal šio priedo 7 priedėlį.
3.5.3.2. Jei reikia, degalų sąnaudos koreguojamos pagal šio priedo 2 priedėlį.
4. SU HIBRIDINĖMIS ELEK TRINĖMIS TRANSPORTO PRIEMONĖMIS, GRYNOSIOMIS ELEK TRINĖMIS 
TRANSPOR TO PRIEMONĖMIS IR TRANSPORTO PRIEMONĖMIS SU SUSLĖGTOJO VANDENILIO KUR O 
ELEMENT AIS SUSIJĘ APSKAIČIA VIMAI
4.1. Išmetamųjų dujinių teršalų junginių, išmetamųjų kietųjų dalelių masės ir kietųjų dalelių kiekio apskaičiavimas
4.1.1. Įkrov os palaikymo režimo sąlygomis OVC-HEV ir NOVC-HEV išmetamų dujinių teršalų junginių masė, 
išmetamųjų kietųjų dalelių masė ir kiekis
Įkrov os palaikymo režimo sąlygomis išmetamų kietųjų dalelių masė PM CS apskaičiuojama pagal B7 priedo 3.3 
punktą.
Įkrov os palaikymo režimo sąlygomis išmetamų kietųjų dalelių kiekis PN CS apskaičiuojamas pagal B7 priedo 4 
dalį.
4.1.1.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV įkro vos palaikymo režimo sąlygomis atlikto 1 tipo bandymo galutinių rezultatų 
apskaičia vimo nuoseklioji procedūra
Rezultatai apskaičiuojami A8/5 lentelėje nurodyta tvarka. Turi būti užregistr uojami visi skiltyje „Išvesties 
duomeny s“ pateikiami naudotini rezultatai. Skiltyje „Procesas“ aprašomi apskaičia vimui naudotini dokumento 
punktai arba pate ikiami papildomi apskaičia vimai.
Šioje lentelėje pateikt ose lygtyse ir rezultatuose naudojama nomenklatūra:
c – visas taikomas bandymų ciklas;
p – kiekviena taikomo ciklo fazė; apskaičiuojant VERE city (jei taikytina), p yra miesto ciklas;
i – taikytinas kriterinių išmetamųjų teršalų kompon entas (išskyr us CO2);
CS – įkro vos palaikymo režimas;
CO 2 – išmetamo CO 2 masė.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/437  
A8/5 lentelė
Įkro vos palaikymo režimo sąlygomis gautų dujinių išmet amųjų teršalų ir degalų naudojimo efektyvumo galutinių 
verčių apskaičiavimas (FE taik oma tik 1B lygiui) 
Veiksmo Nr. ŠaltinisĮvesties 
duomenysProcesas Išvesties duomeny s
1 B6 priedas Neapdoroti 
bandymo 
rezultataiĮkrov os palaikymo režimo sąlygomis išmetamų 
teršalų masė
B7 priedo 3–3.2.2 punktai (imtinai).Mi,CS,p,1 , g/km;
MCO2,CS,p,1 , g/km
2 1 išvesties 
veiksma sMi,CS,p,1 , g/km;
MCO2,CS,p,1 , g/kmJungtinių įkro vos palaikymo ciklo verčių 
apskaičiavi mas:
Mi,CS,c,2 ¼∑pMi,CS,p,1 ×dp
∑pdp
MCO2,CS,c,2 ¼∑pMCO2,CS,p,1 ×dp
∑pdp
čia:
Mi,CS,c,2 – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
išmetamų teršalų masės rezultatas per visą ciklą;
MCO2,CS,c,2 – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
išmetamo CO 2 masės rezultatas per visą ciklą;
dp – ciklo fazėse p nuvažiuoti atstumai.Mi,CS,c,2 , g/km;
MCO2,CS,c,2 , g/km.
3 1 išvesties 
veiksma sMCO2,CS,p,1 , g/km ĮEEK S elektros energijos pokyčio korega vimas
Šio priedo 4.1.1.2–4.1.1.5 punktai (imtinai).MCO2,CS,p,3 , g/km;
MCO2,CS,c,3 , g/km
2 išvesties 
veiksma sMCO2,CS,c,2 , g/km
4a 2 išvesties 
veiksma sMi,CS,c,2 , g/km Visų transpor to priemonių su periodiškai 
regeneruoj ama sistema įkro vos palaikymo 
režimo sąlygomis išmetamų teršalų masės 
korega vimas Ki pagal B6 priedo 1 priedėlį.
Mi,CS,c,4a ¼Ki×M i,CS,c,2 arba
Mi,CS,c,4a ¼KiþMi,CS,c,2
ir
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,Ki×M CO2,CS,c,3
arba
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,KiþMCO2,CS,c,3
Papildomas poslinkis arba dauginamasis 
koeficientas, naudojamas pagal Ki nustatymą.
Jei Ki netaik omas:
Mi,CS,c,4a ¼Mi,CS,c,2 MCO2,CS,c,4a ¼MCO2,CS,c,3Mi,CS,c,4a , g/km;
MCO2,CS,c,4a , g/km
3 išvesties 
veiksma sMCO2,CS,c,3 , g/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/438 2021 11 26  
Veiksmo Nr. ŠaltinisĮvesties 
duomenysProcesas Išvesties duomeny s
4b 3 išvesties 
veiksma sMCO2,CS,p,3 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,3 , g/kmJei taikomas Ki, CO2 fazės vertės turi būti 
sugretinamos su jungtine ciklo verte:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3 ×AF Ki
kiekvienai ciklo fazei p;
čia:
AF Ki¼MCO2,CS,c,4a
MCO2,CS,c,3
Jei Ki netaik omas:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3MCO2,CS,p,4 , g/km
4A išvesties 
veiksma sMCO2,CS,c,4a ,  
g/km
4c 4A išvesties 
veiksma sMi,CS,c,4a , g/km
MCO2,CS,c,4a ,  
g/kmJeigu šios vertės naudojamos gamybos atitikties 
tikslais, kriterinių išmetamųjų teršalų vertės ir 
išmetamo CO 2 masės vertės dauginamos iš 
įvažinėjimo veiksnio RI, nustatyto pagal šios 
taisyklės 8.2.4 punktą:
Mi,CS,c4c = RIC (j) × Mi,CS,c,4a
MCO2,CS,c,4c = RICO2 (j) x MCO2,CS,c,4a
Jeigu šios vertės nėra naudojamos gamybos 
atitikties tikslais:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,CS,c,4c;
MCO2,CS,c,4c
Degalų naudojimo efektyvumas (FE c,4c_tem p) 
apskaičiuojamas paga l B7 priedo 6.14.1 punktą.
Jeigu ši vertė naudojama gamybos atitikties 
tikslais, degalų naudojimo efektyvumo vertė 
padauginama iš įvažinėjimo veiksnio, nustatyt o 
paga l šios taisyklės 8.2.4 punktą:
FEc,4c = RIFE (j) x FEc,4c_tem p
Jeigu šios vertės nėra naudojamos gamybos 
atitikties tikslais:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c, km/l
5
Atskiro 
bandymo 
rezultatas.4b ir 4c išvesties 
veiksma iMCO2,CS,p,4 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,4c ,  
g/km1A lygis
ATCT pataisa, taikoma MCO2,CS,c,4c ir MCO2,CS,p,4 
paga l B6a priedo 3.8.2 punktą.
1B lygis
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,CS,c,5 , g/km;
MCO2,CS,p,5 , g/km
Mi,CS,c,4c , g/km 
FEc,4c, km/lPagal C4 priedą apskaičiuoti ir kriterinių 
išmetamųjų teršalų vertėms taikomi 
nusidėvėjimo koeficie ntai.
Jeigu šios vertės naudojamos gamybos atitikties 
tikslais, tolesni veiksma i 6–9 nėra privalomi ir šio 
veiksmo išvesties rezultatas yra galutinis 
rezultatas.Mi,CS,c,5 , g/km
FEc,5, km/lLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/439  
Veiksmo Nr. ŠaltinisĮvesties 
duomenysProcesas Išvesties duomeny s
6
Mi,CS – 
bandomo -
sios 
transpor to 
priemonės 
1 tipo 
bandymo 
rezultatai.1A lygis: 5 
išvesties 
veiksma s.Kiekvienam 
bandymui:
Mi,CS,c,5 , g/km;
MCO2,CS,c,5 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,5 ,  
g/km.Bandymų ir deklar uojamosios vertės 
vidurkinimas pagal B6 priedo 1.2–1.2.3 punktus 
(imtinai).Mi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,p,6 , g/km;
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.
1B lygis
5 išvesties 
veiksma sFEc,5, km/l Bandymų ir deklar uojamosios vertės 
vidurkinimas
B6 priedo 1.2–3.2.3 punktai (imtinai).
FEc,declared perskaičiavimas į MCO2,c,declared 
atliekamas per taikomą ciklą. Šiuo tikslu 
naudojamos viso ciklo kriterinių išmetamųjų 
teršalų vertės.FEc,declared , km/l
MCO2,c,declared , g/km
7
MCO2,CS – 
bandomo -
sios 
transpor to 
priemonės 
1 tipo 
bandymo 
rezultatai.1A lygis
6 išvesties 
veiksma sMCO2,CS,c,6 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,6 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.Fazės verčių išlyginimas.
B6 priedo 1.2.4 punktas,
ir:
MCO2,CS,c,7 ¼MCO2,CS,c,declaredMCO2,CS,c,7 , g/km;
MCO2,CS,p,7 , g/km
1B lygis
5 išvesties 
veiksma s
6 išvesties 
veiksma sMCO2,CS,c,5 , g/km
MCO2,CS,p,5 , g/km
MCO2,CS,c,declared ,  
g/kmFazės verčių išlyginimas.
B6 priedo 1.2.4 punktas,MCO2,CS,p,7 , g/km
Tik 1A lygis
8
Interpolia -
cijos šeimos 
rezultatas.
Galutinis 
kriterinių 
išmetamųjų 
teršalų 
rezultatas.
Jeigu 
interpoli a-
cijos 
metodas 
netaik o-
mas, 9 
veiksmas 
yra 
nereikalin -
gas ir šio 
veik smo 
išvesties 
rezultatas 
yra 
galutinis 
CO 2 
rezultatas.6 išvesties 
etapasKiekvienai iš 
bandomųjų 
transpor to 
priemonių H ir L 
ir, jei taikoma, 
transpor to 
priemonei M:
Mi,CS,c,6 , g/kmJei be bandomosios transpor to priemonės H taip 
pat buvo bandoma bandomoji transpor to 
priemonė L ir, jei taikoma, transpor to priemonė 
M, gauta kriterinių išmetamųjų teršalų vertė turi 
būti didžiausia iš tų dviejų verčių arba, jei 
taikoma, trijų verčių ir įvardijama kaip Mi,CS,c.
Bendro išmetamo THC+NO x kiekio atveju kaip 
tipo patvir tinimo vertė naudojama didžiausioji 
sumos vertė, susijusi su transpor to priemone H 
arba transpor to priemone L, arba, jei taikoma, 
transpor to priemone M.
Priešingu atveju, jei jokia transpor to priemonė L 
nebuvo bandoma arba buvo bandoma transpor ­
to priemonė M, tai yra Mi,CS,c¼Mi,CS,c,6 .
Jeigu taikomas interpoliacijos metod as, turi būti 
taikomas tarpinis suapvalinimas paga l šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.
šios lentelės 7 veiksmu nustatyt os CO2 vertės 
suapvalinamos iki dviejų skaičių po kablelio. Be 
to, gaunami transpor to priemonių H ir L ir, jei 
taikoma, transpor to priemonės M CO 2 išvesties 
duomeny s.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, turi 
būti atliktas galutinis suapvalinimas pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.Mi,CS,c, g/km;
MCO2,CS,c , g/km;
MCO2,CS,p , g/km;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/440 2021 11 26  
Veiksmo Nr. ŠaltinisĮvesties 
duomenysProcesas Išvesties duomeny s
šios lentelės 7 veiksmu nustatyt os CO2 vertės 
suapvalinamos iki artimiausio sveik ojo skaičiaus.
Tik 1A lygis
9
Atskiros 
transpor to 
priemonės 
rezultatas.
Galutinis 
CO 2 
rezultatas.8 išvesties 
veiksma sMCO2,CS,c , g/km;
MCO2,CS,p , g/kmatskirų interpoli acijos šeimos transpor to 
priemonių išmetamo CO2 masės apskaičiavimas 
paga l šio priedo 4.5.4.1 punktą.
Galutinis atskiros transpor to priemonės CO2 
verčių suapvalinimas atliekamas pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.
CO 2 vertės suapvalinamos iki artimiausio 
sveik ojo skaičiaus.
Gaunami kiekvienos atskiros transpor to 
priemonės išvesties duomeny s.MCO2,CS,c,ind , g/km;
MCO2,CS,p,ind , g/km
4.1.1.2. Jei neatliekamas korega vimas pagal šio priedo 2 priedėlio 1.1.4 punktą, naudojama ši įkro vos palaikymo 
režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb
čia:
MCO2,CS – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė, nustatyta per įkro vos palaikymo 1 
tipo bandymą, atlikus A8/5 lentel ėje nurodytą 3 veiksmą , g/km;
MCO2,CS,nb – nesubalansuota įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė, nustatyta per 
įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą ir nepak oreguota pagal energi jos balansą, atlikus A8/5 
lentelės 2 veik smą, g/km.
4.1.1.3. Jeigu pagal šio priedo 2 priedėlio 1.1.3 punktą reikalaujama pakoreguoti įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
išmetamo CO 2 masę arba jei korega vimas buvo atliktas pagal šio priedo 2 priedėlio 1.1.4 punktą, išmetamo 
CO2 masės korega vimo koeficie ntas nustatomas pagal šio priedo 2 priedėlio 2 dalį. Pakoreguota įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masė nustatoma pagal šią lygtį:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb  – K CO2×EC DC,CS
čia:
MCO2,CS – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė, nustatyta per įkro vos palaikymo 1 
tipo bandymą, atlikus A8/5 lentel ėje nurodytą 3 veiksmą , g/km;
MCO2,CS,nb – nesubalansuota CO 2 masė, nustatyta per įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą ir 
nepak oreguota pagal energijos balansą, atlikus A8/5 lentelės 2 veiksmą , g/km;
EC DC,CS – elektros energijos sąnaudos atliekant įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą pagal šio priedo 4.3 
punktą, Wh/km;
KCO2 – išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficie ntas pagal šio priedo 2 priedėlio 2.3.2 punktą, 
(g/km)/(Wh/km).
4.1.1.4. Jei nebuvo nustatyti per atskirą fazę išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficientai, per atskirą fazę išmetamo 
CO2 masė apskaičiuojama pagal šią lygtį:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2×EC DC,CS,pLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/441  
čia:
MCO2,CS,p – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis fazėje p išmetamo CO2 masė, nustatyta per įkro vos 
palaikymo 1 tipo bandymą, atlikus A8/5 lentelėje nurodytą 3 veiksmą , g/km;
MCO2,CS,nb,p – nesubalansuota fazės p CO2 masė, nustatyta per įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą ir 
nepak oreguota pagal energijos balansą, atlikus A8/5 lentelėje nurodytą 1 veiksmą, g/km;
EC DC,CS,p – fazės p elektros energijos sąnaudos, nustatyt os per įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą pagal 
šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
KCO2 – išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficie ntas pagal šio priedo 2 priedėlio 2.3.2 punktą, 
(g/km)/(Wh/km).
4.1.1.5. Jei per atskirą fazę išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficientai buvo nustatyti, per atskirą fazę išmetamo 
CO2 masė apskaičiuojama pagal šią lygtį:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2,p ×EC DC,CS,p
čia:
MCO2,CS,p – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis fazėje p išmetamo CO2 masė, nustatyta per įkro vos 
palaikymo 1 tipo bandymą, atlikus A8/5 lentelėje nurodytą 3 veiksmą , g/km;
MCO2,CS,nb,p – nesubalansuota fazės p CO2 masė, nustatyta per įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą ir 
nepak oreguota pagal energijos balansą, atlikus A8/5 lentelėje nurodytą 1 veiksmą, g/km;
EC DC,CS,p – fazės p elektros energijos sąnaudos, nustatyt os atliekant įkrov os palaikymo 1 tipo bandymą 
paga l šio papildomo priedo 4.3 punktą, Wh/km;
KCO2,p – išmetamo CO 2 masės korega vimo koefic ientas pagal šio priedo 2 priedėlio 2.3.2.2 punktą, 
(g/km)/(Wh/km).
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiros fazės indeks as.
4.1.2. OVC-HEV įkrov os naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė
1A lygis
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguota įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė MCO2, 
CD nustatoma pagal šią lygtį:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×M CO2,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
1B lygis
Įkrov os naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė MCO2,CD apskaičiuojama pagal šią lygtį:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
čia:
MCO2,CD – pagal naudingumo koeficientą pakoreguota įkrov os naudojimo režimo sąlygomis išmetamo 
CO 2 masė, g/km;
MCO2,CD,j – per fazė j išmetamo CO 2 masė atliekant įkrov os naudojimo 1 tipo bandymą, nustatyta pagal 
B7 priedo 3.2.1 punktą, g/km;
UF j – fazės j naudingumo koeficientas pagal šio priedo 5 priedėlį;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/442 2021 11 26  
k – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą.
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos transpor to priemonės L nuvažiuotų 
fazių skaičius, nveh_L ..
Jei transpor to priemonės H nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičius nveh Hir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos 
atskiros transpor to priemonės nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičius nveh indyra mažesnis už transpor to 
priemonės L nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičių nveh L, į apskaičiavimą įtraukiamas transpor to priemonės H 
ir, jei taikoma, atskiros transpor to priemonės patvir tinamasis ciklas. Išmetamo CO2 masė per kiekvieną 
patvir tinamojo ciklo fazę koreguojama pagal nulines elektros energi jos sąnaudas ðEC DC,CD,j ¼0Þ, naudojant 
CO2 korega vimo koeficientą pagal šio priedo 2 priedėlį.
4.1.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguota OVC-HEV išmetamųjų dujinių junginių masė, išmetamųjų kietųjų 
dalelių masė ir kiekis
4.1.3.1. Pagal naudingumo koeficientą pakoreguota išmetamųjų dujinių junginių masė
Mi,weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×M i,CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×M i,CS
čia:
Mi, weighted – paga l naudingumo koeficientą pakoreguota išmetamojo junginio i masė, g/km;
i – nagr inėjamo išmetamojo dujinio junginio indeks as (išskyr us CO2);
UF j – fazės j naudingumo koeficientas pagal šio priedo 5 priedėlį;
Mi,CD, j – fazės j išmetamųjų dujinių teršalų junginio i masė, nustatyta atliekant įkrov os naudojimo 1 
tipo bandymą pagal B7 priedo 3.2.1 punktą, g/km;
Mi, CS – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamų dujinių teršalų junginio i masė, nustatyta per 
įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą, atlikus A8/5 lentelėje nurodytą 6 veiksmą, g/km;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą.
Apskaičiuojant pagal naudingumo koeficientą pakoreguotą išmetamo CO 2 masę naudojama ši lygtis:
MCO2,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞave×M CO2,CD,declared þ�
1 – ð∑k
j¼1UF jÞave�
×M CO2,CS,declared
čia:
MCO2,weight ed – pagal naudingumo koeficientą pakoreguota įkro vos naudojimo režimo sąlygomis 
išmetamo CO 2 masė, g/km;
MCO2,CD,declared – įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 deklar uojamoji masė, atlikus 
A8/8 lentelėje nurodytą 14 veiksmą, g/km;
MCO2,CS,declared – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 deklar uojamoji masė, atlikus A8/5 
lentelėje nurodytą 7 veiksmą , g/km;
ð∑k
j¼1UF jÞave– kiekvieno įkro vos naudojimo bandymo naudingumo koeficientų sumos vidurkis;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 
punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/443  
Jei CO 2 taikomas interpoliaci jos metodas, k yra transpor to priemonės L iki pereinamojo ciklo pabaigos 
nuvažiuotų fazių skaičius nveh_L . taikant abi šiame punkte nurodytas lygtis.
Jei transpor to priemonės H nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičius nveh Hir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos 
atskiros transpor to priemonės nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičius nveh indyra mažesnis už transpor to 
priemonės L nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičių nveh_L , į apskaičiavimą įtraukiamas transpor to priemonės 
H ir, jei naudojama, atskiros transpor to priemonės patvir tinamasis ciklas. Išmetamo CO 2 masė per kiekvieną 
patvir tinamojo ciklo fazę pakoreguojama pagal nulines elektros energijos sąnaudas ðEC DC,CD,j ¼0, naudojant 
CO2 korega vimo koeficientą pagal šio priedo 2 priedėlį.
4.1.3.2. Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotas išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
PN weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×PN CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×PN CS
čia:
PN weighted – pagal naudingumo koeficientą pakoreguotas išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis, dalelės 
kilometr ui;
UF j – fazės j naudingumo koeficientas pagal šio priedo 5 priedėlį;
PN CD,j – per fazę j išmetamų kietųjų dalelių kiekis, nustatytas pagal B7 priedo 4 dalį, atliekant įkrov os 
naudojimo 1 tipo bandymą, išreikštas dalelėmis vienam kilometr ui;
PN CS – išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis, nustatytas pagal šio priedo 4.1.1 punktą, atliekant įkro vos 
palaikymo 1 tipo bandymą, išreikštas dalelėmis vienam kilometr ui;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius paga l šio priedo 3.2.4.4 punktą.
4.1.3.3. Pagal naudingumo koeficientą pakoreguota išmetamųjų kietųjų dalelių masė apskaičiuojama pagal šią lygtį:
PM weighted ¼∑nc
c¼1ðUF c×PM CD,cÞþð1 – ∑nc
c¼1UF cÞ×PM CS
čia:
PM weighted – paga l naudingumo koeficientą pakoreguota išmetamųjų kietųjų dalelių masė, mg/km;
UF c – ciklo c naudingumo koeficientas pagal šio priedo 5 priedėlį;
PM CD,c – per ciklą c įkrov os naudojimo režimo sąlygomis išmetamų kietųjų dalelių masė atliekant 
įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, nustatyta pagal B7 priedo 3.3 punktą, mg/km;
PM CS – išmetamųjų kietųjų dalelių masė atliekant įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą pagal šio 
priedo 4.1.1 punktą, mg/km;
c – nagr inėjamo ciklo indekso numer is;
nc – iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuotų taikomų WLTP bandymų ciklų skaičius pagal 
šio priedo 3.2.4.4 punktą.
4.2. Dega lų sąnaudų ir degalų naudojimo efektyvumo apskaičiavimas
4.2.1. OVC-HEV , OVC-FCHV , NOVC-HEV ir NOVC-FC HV degalų sąnaudos ir degalų naudojimo efektyvumas įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis
4.2.1.1. OVC-HEV ir NOVC-HEV degalų sąnaudos ir degalų naudojimo efektyvumas įkro vos palaikymo režimo 
sąlygomis apskaičiuojami nuosekliai pagal A8/6 lentelę.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/444 2021 11 26  
A8/6 lentelė
OVC-HEV ir NOVC-HEV įkro vos palaikymo režimo sąlygomis gautų degalų sąnaudų ir degalų naudojimo 
efektyvumo galutinių verčių apskaičiavimas (FE taik oma tik 1B lygiui) 
Veiksmo Nr. ŠaltinisĮvesties 
duomenysProcesas Išvesties duomeny s
1 6 išvesties 
veiksma s
A8/5 lentelėMi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,c,6 ,  
g/km;
FECS,declared , km/lDegalų sąnaudų FC CS,c apskaičiavi mas pagal B7 
priedo 6 sdalį remiantis MCO2,CS,C,7 ir 
konver tavimas į degalų naudojimo efektyvumą 
FECS,c siekiant nustatyti fazės vertę
FECS,c, = FECS,declared ,
Degalų sąnaudos apskaičiuojamas atskirai 
taikomam ciklui ir jo fazėms.
Šiuo tikslu:
a)naudojamos taikomos fazės arba ciklo CO 2 
vertės;
b)naudojamos viso užbaigto ciklo kriterinių iš­
metamųjų teršalų vertės.FC CS,c,1 , l/100 km 
FECS,c,1 , km/l;
FC CS,p,1 , l/100 km. 
FECS,p,1 km/l
7 išvesties 
veiksma s
A8/5 lentelėMCO2,CS,c,7 , g/km
MCO2,CS,p,7 , g/km
2
Interpolia -
cijos šeimos 
rezultatas.
Jeigu 
interpoli a-
cijos 
metodas 
netaik o-
mas, 3 
veiksmas 
yra 
nereikalin -
gas ir šio 
veik smo 
išvesties 
rezultatas 
yra 
galutinis 
rezultatas.1 išvesties 
veiksma sFC CS,c,1 ,  
l/100 km;
FC CS,p,1 ,  
l/100 km
FECS,c,1 , km/l 
FECS,p,1 , km/lTuri būti naudojamos šioje lentelėje nurodytu 1 
veiksmu nustatytos FC ir FE vertės.
Jeigu taikomas interpoliacijos metod as, turi būti 
taikomas tarpinis suapvalinimas paga l šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.
FC ir FE suapvalinami iki trijų skaičių po kablelio.
Gaunami transpor to priemonių H ir L ir, jei 
taikoma, transpor to priemonės M išvesties 
duomeny s.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, turi 
būti taikomas galutinis suapvalinimas pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.
FC ir FE suapvalinami iki vieno skaičiaus po 
kablelio.FC CS,c, l/100 km;
FC CS,p, l/100 km
FECS,c, km/l
FECS,p, km/l
3
Atskiros 
transpor to 
priemonės 
rezultatas.
Galutinis 
FC ir FE 
rezultatas.2 išvesties 
veiksma sFC CS,c, l/100 km;
FC CS,p, l/100 km
FECS,c, km/l
FECS,p, km/lAtskirų interpoliacijos šeimos transpor to 
priemonių degalų sąnaudų apskaičia vimas pagal 
šio priedo 4.5.5.1.1 punktą.
Atskirų interpoliacijos šeimos transpor to 
priemonių degalų naudojimo efektyvumo 
apskaičiavi mas pagal šio priedo 4.5.5.1.2 
punktą.
Galutinis atskiros transpor to priemonės verčių 
suapvalinimas atliekamas pagal šios taisyklės 
6.1.8 punktą.
FC ir FE vertės suapvalinamos iki vieno skaičiaus 
po kablelio.
Gaunami kiekvienos atskiros transpor to 
priemonės išvesties duomeny s.FC CS,c,ind , l/100 km;
FC CS,p,ind , l/100 km
FECS,c,ind , km/l
FECS,p,ind , km/lLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/445  
4.2.1.2. NOVC-FCHV ir OVC-FC HV degalų sąnaudos ir degalų naudojimo efektyvumas įkro vos palaikymo režimo 
sąlygomis
4.2.1.2.1 NOVC-FCHV ir OVC-FCHV įkro vos palaikymo režimo sąlygomis atlikt o 1 tipo bandymo bandomųjų degalų 
sąnaudų ir degalų naudojimo efektyvumo galutinių rezultatų nuoseklioji apskaičiavimo procedūra
Rezultatai apskaičiuojami A8/7 lentelėje nurodyta tvarka. Turi būti užregistr uojami visi skiltyje „Išvesties 
duomeny s“ pateikiami naudotini rezultatai. Skiltyje „Procesas“ aprašomi apskaičia vimui naudotini dokumento 
punktai arba pate ikiami papildomi apskaičia vimai.
Šioje lentelėje pateikt ose lygtyse ir rezultatuose naudojama nomenklatūra:
c – visas taikomas bandymų ciklas;
p – kiekviena taikomo ciklo fazė; apskaičiuojant VERE city (jei taikytina), p yra miesto ciklas;
CS įkro vos palaikymo režimo sąlygomis.
A8/7 lentelė
NOVC-FCHV ir OVC-FCHV įkro vos palaikymo režimo sąlygomis gautų degalų sąnaudų ir degalų 
naudojimo efektyvumo galutinių verčių apskaičiavimas (FE taik oma tik 1B lygiui) 
1A lygis – visi apskaičiavi mai šioje lentelėje atliekami tik dėl viso ciklo  
1B lygis – visi apskaičiavimai šioje lentelėje atliekami dėl viso ciklo ir dėl atskirų fazių  
Veiksmo Nr. ŠaltinisĮvesties 
duomenysProcesas Išvesties duomeny s
1 Šio priedo 7 
priedėlis.Nesubalansuo -
tos degalų 
sąnaudos 
įkro vos 
palaikymo 
režimo 
sąlygomis
FC CS,nb,  
kg/100 kmDegalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo 
sąlygomis FC CS,c,1 pagal šio priedo 7 priedėlio 
2.2.6 punktą.
Degalų sąnaudos apskaičiuojamas atskirai 
taikomam ciklui ir jo fazėms.
Šiuo tikslu naudojamos taikomos fazės arba 
ciklo FC vertės;
Su konkrečia faze susijusios vertės pagal šio 
priedo 7 priedėlio 2.2.7 punktą.FC CS,p,1 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,1 , kg/100 km
2 1 išvesties 
veiksma sFC CS,p,1 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,1 ,  
kg/100 kmĮEEK S elektros energijos pokyčio 
korega vimas.
Šio priedo 4.2.1.2.2–4.2.1.2.5 punktai 
(imtinai) (jei taikytina).FC CS,c,2 , kg/100 km
1B lygis
FC CS,p,2 , kg/100 km
3
Atskiro 
bandymo 
rezultatas.2 išvesties 
veiksma sFC CS,p,2 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,2 ,  
kg/100 kmFCCS,p,3 ¼FCCS,p,2 FCCS,c,3 ¼FCCS,c,2
1B lygis
Degalų sąnaudų FC konver tavimas į degalų 
naudojimo efektyvumą FEFC CS,p,3 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,3 , kg/100 km 
FECS,p,3 , km/kg FECS, 
c,3, km/kgLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/446 2021 11 26  
Veiksmo Nr. ŠaltinisĮvesties 
duomenysProcesas Išvesties duomeny s
4 3 išvesties 
veiksma sKiekvienam 
bandymui:
FC CS,p,3 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,3 ,  
kg/100 km;
FECS,p,3 , km/kg 
FECS,c,3 , km/kgBandymų ir deklar uojamosios vertės 
vidurkinimas pagal B6 priedo 1.2–1.2.3 
punktus (imtinai).FC CS,p,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,4 , kg/100 km 
FECS,p,4 , km/kg FECS, 
c,4, km/kg
5
Interp oliaci jos 
šeimos 
rezultatas.
Jeigu 
interpoliacijos 
metodas 
netaik omas, 6 
veiksmas yra 
nereikalingas ir 
šio veik smo 
išvesties 
rezultatas yra 
galutinis 
rezultatas.
FC CS – 
bandomosios 
transpor to 
priemonės 1 
tipo bandymo 
rezultatai.4 išvesties 
veiksma sFC CS,p,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,declared ,  
kg/100 km
FECS,p,4 , km/kg 
FECS,c,4 , km/kg;
FECS,c,declared , 
km/ kgFazės verčių išlyginimas.
B6 priedo 1.2.4 punktas,
ir:
FCCS,c,5 ¼FCCS,c,declared
FECS,c,5 ¼FECS,c,declared
FC ir FE vertės suapvalinamos pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą iki dviejų skaičių po 
kablelio.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
turi būti taikomas galutinis suapvalinimas 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą iki vieno 
skaičiaus po kablelio.FC CS,p,5 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,5 , kg/100 km
FECS,p,5 , km/kg. 
FECS,c,5 , km/kg
6
Atskiros trans ­
porto priemo ­
nės rezultatas.
Galutinis FC 
rezultatas.5 išvesties 
veiksma sFC CS,c,5 ,  
kg/100 kmAtskirų interpoliacijos šeimos transpor to 
priemonių degalų sąnaudų apskaičia vimas 
paga l šio priedo 4.5.5.1.3 punktą.
Galutinis atskiros transpor to priemonės 
verčių suapvalinimas atliekamas pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.
FC vertės suapvalinamos iki pirmo skaičiaus 
po kablelio.
Gaunami kiekvienos atskiros transpor to 
priemonės išvesties duomeny s.FC CS,c,ind ,  
kg/100 km
4.2.1.2.2. Jei korega vimas paga l šio priedo 2 priedėlio 1.1.4 punktą neatliekamas, degalų sąnaudos įkro vos palaikymo 
režimo sąlygomis turi būti tokios:
FCCS¼FCCS,nb
čia:
FC CS – degalų sąnaudos įkrov os palaikymo režimo sąlygomis per įkro vos palaikymo 1 tipo 
bandymą, atlikus A8/7 lentel ėje nurodytą 2 veiksmą , kg/100 km;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/447  
FC CS,nb – nesubalansuot os degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis, nustatyt os per 
įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą ir nepak oreguotos paga l energijos balansą, atlikus A8/7 
lentelėje nurodytą 1 veiksmą , kg/100 km.
4.2.1.2.3 Jeigu pagal šio priedo 2 priedėlio 1.1.3 punktą reikalaujama pakoreguoti degalų sąnaudas arba jei korega vimas 
buvo atliktas pagal šio priedo 2 priedėlio 1.1.4 punktą, degalų sąnaudų korega vimo koeficientas nustatomas 
pagal šio priedo 2 priedėlio 2 dalį. Pakoreguotos degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
nustatomos pagal šią lygtį:
FCCS¼FCCS,nb  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS
čia:
FC CS – degalų sąnaudos įkrov os palaikymo režimo sąlygomis per įkro vos palaikymo 1 tipo 
bandymą, atlikus A8/7 lentel ėje nurodytą 2 veiksmą , kg/100 km;
FC CS,nb nesubalansuot os degalų sąnaudos, nustatyt os per įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą ir 
nepak oreguotos pagal energijos balansą, atlikus A8/7 lentelėje nurodytą 1 veiksmą , 
kg/100 km;
EC DC,CS – elektros energijos sąnaudos atliekant įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą pagal šio priedo 4.3 
punktą, Wh/km;
Kfuel,FCHV – degalų sąnaudų korega vimo koeficientas pagal šio priedo 2 priedėlio 2.3.1 punktą, (kg/100 
km)/(Wh/km).
4.2.1.2.4 Šis punktas taikomas tik 1B lygiui.
Jei nebuvo nustatyti atskiros fazės degalų sąnaudų korega vimo koeficientai, atskiros fazės degalų sąnaudos 
apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS,p
čia:
FC CS,p – fazės p degalų sąnaudos įkrov os palaikymo režimo sąlygomis per įkro vos palaikymo 1 tipo 
bandymą, atlikus A8/7 lentel ėje nurodytą 2 veiksmą , kg/100 km;
FC CS,nb,p – nesubalansuot os fazės p degalų sąnaudos, nustatytos per įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą 
ir nepak oreguotos pagal energijos balansą, atlikus A8/7 lentelėje nurodytą 1 veik smą, 
kg/100 km;
EC DC,CS,p – fazės p elektros energijos sąnaudos, nustatyt os atliekant įkrov os palaikymo 1 tipo bandymą 
paga l šio papildomo priedo 4.3 punktą, Wh/km;
Kfuel,FCHV – degalų sąnaudų korega vimo koeficientas pagal šio priedo 2 priedėlio 2.3.1 punktą, (kg/100 
km)/(Wh/km);
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiros fazės indeks as.
4.2.1.2.5. Šis punktas taikomas tik 1B lygiui.
Jei buvo nustatyti atskiros fazės degalų sąnaudų korega vimo koeficie ntai, atskiros fazės degalų sąnaudos 
apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV,p ×EC DC,CS,p
čia:
FC CS,p – fazės p degalų sąnaudos įkrov os palaikymo režimo sąlygomis per įkro vos palaikymo 1 tipo 
bandymą, atlikus A8/7 lentel ėje nurodytą 2 veiksmą , kg/100 km;
FC CS,nb,p – nesubalansuot os fazės p degalų sąnaudos, nustatytos per įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą 
ir nepak oreguotos pagal energijos balansą, atlikus A8/7 lentelėje nurodytą 1 veik smą, 
kg/100 km;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/448 2021 11 26  
EC DC,CS,p – fazės p elektros energijos sąnaudos, nustatyt os atliekant įkrov os palaikymo 1 tipo bandymą 
paga l šio papildomo priedo 4.3 punktą, Wh/km;
Kfuel,FCHV ,p – degalų sąnaudų korega vimo koeficientas atliekant fazės p korega vimą pagal šio priedo 2 
priedėlio 2.3.1.2 punktą, (kg/100 km)/(Wh/km);
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiros fazės indeks as.
4.2.2. OVC-HEV ir OVC-FCHV degalų sąnaudos įkro vos naudojimo režimo sąlygomis
1A lygis
Pagal naudingumo koefic ientą pakoreguotos degalų sąnaudos FC CD įkro vos naudojimo režimo sąlygomis 
apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
FCCD¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ
∑k
j¼1UF j
čia:
FC CD – pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos degalų sąnaudos įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis, l/100 km OVC-HEV atveju ir kg/100 km OVC-FCHV atveju;
FC CD,j – fazės j degalų sąnaudos atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, nustatyt os pagal B7 
priedo 6 dalį, l/100 km OVC-HEV atveju ir kg/100 km OVC-FCHV atveju;
UF j – fazės j naudingumo koeficientas pagal šio priedo 5 priedėlį;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą.
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k yra transpor to priemonės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų 
fazių skaičius, nveh_L ..
Jei transpor to priemonės H nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičius nvehHir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos 
atskiros transpor to priemonės nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičius nveh indyra mažesnis už transpor to 
priemonės L nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičių nveh_L , į apskaičiavimą įtraukiamas transpor to priemonės 
H ir, jei naudojama, atskiros transpor to priemonės patvir tinamasis ciklas.
Kiekvieno patvir tinamojo ciklo fazės dega lų sąnaudos apskaičiuojamos pagal B7 priedo 6 dalį, kai per visą 
patvir tinamąjį ciklą išmetami kriteriniai išmetamieji teršalai ir taikoma fazės CO2 kiekio vertė, kuri 
pakoreguojama paga l nulines elektros energijos sąnaudas, EC DC,CD,j ¼0, taikant CO 2 masės korega vimo 
koeficientą (KCO2), kaip nustatyta šio priedo 2 priedėlyje.
1B lygis
Dega lų naudojimo efektyvumas įkro vos naudojimo režimo sąlygomis FECD apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
FECD¼RCDA
∑n – 1
c¼1dc×1
FECD,cþd n×kCD
FECD,n
čia:
FECD – degalų naudojimo efektyvumas įkro vos naudojimo režimo sąlygomis , km/l;
RCDA – faktinė įkrov os naudojimo ciklo rida, kaip apibrėžta šio priedo 4.4.5 punkt e, km;
FECD,c – ciklo c degalų naudojimo efektyvumas atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, 
nustatytas pagal B7 priedo 6 dalį, km/l;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/449  
c – nagr inėjamo ciklo indekso numer is;
n – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų taikomų WLTP bandymų ciklų skaičius pagal šio 
priedo 3.2.4.4 punktą;
dc – per taikomą WLTP bandymų ciklą c atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą 
nuvažiuotas atstumas, km;
dn – per taikomą WLTP bandymų ciklą n atliekant įkrov os naudojimo 1 tipo bandymą 
nuvažiuotas atstumas, km.
kCDkcd¼MCO2,CS – MCO2,CD,n,
MCO2,CS – MCO2,CD,ave,n – 1
4.2.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos OVC-HEV ir OVC-FCHV degalų sąnaudos
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos OVC-HEV degalų sąnaudos įkro vos naudojimo ir įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis atliekant 1 tipo bandymą apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
čia:
FC weighted – paga l naudingumo koeficientą pakoreguotos degalų sąnaudos, l/100 km;
UF j – fazės j naudingumo koeficientas pagal šio priedo 5 priedėlį;
FC CD, j – fazės j degalų sąnaudos atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, nustatyt os pagal B7 
priedo 6 dalį, l/100 km;
MCO2,CD,declared – įkrov os naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO2 deklar uojamoji masė, atlikus A8/8 
lentelėje nurodytą 14 veik smą, g/km;
MCO2,CD,a ve – įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 vidutinė masė, atlikus A8/8 lentelėje 
nurodytą 13 veiksmą, g/km;
FC CS – atlikus A8/6 lentelėje nurodytą 1 veiksmą nustatytos degalų sąnaudos, l/100 km;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą.
Pagal naudingumo koeficie ntą pakoreguotos OVC-FCHV degalų sąnaudos įkro vos naudojimo ir įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis atliekant1 tipo bandymą apskaičiuojamos paga l šią lygtį:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×FCCD,declared
FCCD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
čia:
FC weighted – paga l naudingumo koeficientą pakoreguotos degalų sąnaudos, l/100 km;
UF j – fazės j naudingumo koeficientas pagal šio priedo 5 priedėlį;
FC CD, j – fazės j degalų sąnaudos atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, nustatyt os pagal B7 
priedo 6 dalį, kg/100 km;
FC CD,declared – deklar uojamosios degalų sąnaudos įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, atlikus A8/9a 
lentelėje nurodytą 11 veik smą, kg/100 km;
FC CD,ave – įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 vidutinė masė, atlikus A8/9a lentelėje 
nurodytą 10 veiksmą, kg/100 km;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/450 2021 11 26  
FC CS – atlikus A8/7 lentelėje nurodytą 1 veiksmą nustatytos degalų sąnaudos, kg/100 km;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą.
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k yra transpor to priemonės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų 
fazių skaičius, nveh_L ..
Jei transpor to priemonės H nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičius nvehHir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos 
atskiros transpor to priemonės nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičius nveh indyra mažesnis už transpor to 
priemonės L nuvažiuotų pereinamųjų ciklų skaičių nveh_L , į apskaičiavimą įtraukiamas transpor to priemonės 
H ir, jei naudojama, atskiros transpor to priemonės patvir tinamasis ciklas.
Kiekvieno patvir tinamojo ciklo fazės degalų sąnaudos apskaičiuojamos pagal B7 priedo 6 dalį, kai per visą 
patvir tinamąjį ciklą išmetami kriteriniai išmetamieji teršalai ir taikoma fazės CO 2 kiekio vertė, kuri 
pakoreguojama pagal nulines elektros energijos sąnaudas, EC DC,CD,j ¼0, taikant CO 2 masės korega vimo 
koeficientą (KCO2), kaip nustatyta šio priedo 2 priedėlyje.
4.3. Elektros energijos sąnaudų apskaičiavimas
Nustatant elektros energi jos sąnaudas, remiantis paga l šio priedo 3 priedėlį nustatyta elektros srove ir įtam pa, 
naudojamos šios lygtys:
EC DC,j¼ΔEREESS,j
dj
čia:
EC DC,j – elektros energijos sąnaudos nagr inėjamu laikotar piu j, grindžiamos ĮEEK S naudojimu, 
Wh/km;
ΔEREESS,j – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per nagr inėjamą laikotar pį j, Wh;
dj – per nagr inėjamą laikotar pį j nuvažiuotas atstumas, km,
ir
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i
čia:
ΔEREESS,j,i – ĮEEK S elektros energijos pokytis i per nagr inėjamą laikotar pį j, Wh,
ir
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×∫tend
t0UðtÞREESS,j,i ×IðtÞj,idt
čia:
UðtÞREESS,j,i– ĮEEK S įtam pa i per nagr inėjamą laikotar pį j, nustatyta paga l šio priedo 3 priedėlį, V;
t0 – laikas nagr inėjamo laikotar pio j pradžioje, s;
tend – laikas nagr inėjamo laikotar pio j pabaigoje, s;
IðtÞj,i – ĮEEK S elektros įtam pa i per nagr inėjamą laikotar pį j, nustatyta pagal šio priedo 3 priedėlį, A;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/451  
i – nagr inėjamos ĮEEK S indekso numer is;
n – bendras ĮEEK S skaičius;
j – nagr inėjamo laikotar pio, kurį gali sudar yti bet koks fazių arba ciklų derinys, indeks as;
1
3600– Ws perskaičiav imo į Wh koeficientas.
4.3.1. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos OVC-HEV elektros energijos sąnaudos įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos elektros energi jos sąnaudos įkrov os naudojimo režimo 
sąlygomis, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energija, apskaičiuojamos pagal šią 
lygtį:
EC AC,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×EC AC,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
čia:
EC AC,CD – pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos elektros energi jos sąnaudos įkro vos 
naudojimo režimo sąlygomis, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija, 
Wh/km;
UF j – fazės j naudingumo koeficientas pagal šio priedo 5 priedėlį;
EC AC,CD,j – fazės j elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta 
energija, Wh/km,
ir
EC AC,CD,j ¼EC DC,CD,j ×EAC
∑k
j¼1ΔEREESS,j
čia:
EC DC,CD,j – fazės j elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos ĮEEK S naudojimu, atliekant įkro vos 
naudojimo 1 tipo bandymą pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
EAC – iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energi ja pagal šio priedo 3.2.4.6 punktą, 
Wh;
ΔEREESS,j – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per fazę j pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą.
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k yra transpor to priemonės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų 
fazių skaičius, nveh_L .
4.3.2. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Pagal naudingumo koeficie ntą pakoreguotos OVC-HEV ir OVC-FC HV elektros energijos sąnaudos, 
grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta energi ja
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakar totinai įkrauta elektros energi ja, apskaičiuojamos paga l šią lygtį:
EC AC,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞ×EC AC,CD,declaredLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/452 2021 11 26  
čia:
EC AC,weighted – pagal naudingumo koefic ientą pakoreguotos elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija, Wh/km;
UF j – fazės j naudingumo koeficientas pagal šio priedo 5 priedėlį;
EC AC,CD,declared – deklar uojamosios elektros energi jos sąnaudos įkrov os naudojimo režimo sąlygomis, 
grindžiamos iš OVC-HEV maitinimo šaltinio atlikus A8/8 lentelėje nurodytą 14 veik smą ir iš 
OVC-FCHV maitinimo šaltinio atlikus A8/9a lentelėje nurodytą 11 veik smą papildomai 
įkrauta elektros energi ja, Wh/km;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą.
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k yra transpor to priemonės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų 
fazių skaičius, nveh_L .
4.3.3. OVC-HEV ir OVC-FCHV elektros energijos sąnaudos (jei taikoma)
4.3.3.1. Atskiro ciklo elektros energijos sąnaudų nustatymas
Elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energija ir visos 
elektr inės ridos ekvivalentu, apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
EC¼EAC
EAER
čia:
EC – taikomo WLTP bandymų ciklo elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo 
šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energija ir visos elektr inės ridos ekvivalentu, Wh/km;
EAC – iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energi ja pagal šio priedo 3.2.4.6 punktą, 
Wh;
EAER – OVC-HEV visos elektr inės ridos ekvivalentas pagal šio priedo 4.4.4.1 punktą ir OVC-FCHV 
atveju – pagal šio priedo 4.4.6.1 punktą, km.
4.3.3.2. Atskiros fazės elektros energijos sąnaudų nustatymas
Atskiros fazės elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros 
energi ja ir atskiros fazės visos elektr inės ridos ekvivalentu, apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
EC p¼EAC
EAER p
čia:
EC p – atskiros fazės elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai 
įkrauta elektros energi ja ir visos elektr inės ridos ekvivalentu, Wh/km;
EAC – iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energi ja pagal šio priedo 3.2.4.6 punktą, 
Wh;
EAER p – atskiros fazės visos elektr inės ridos ekvivalentas pagal šio priedo 4.4.4.2 punktą, km.
4.3.4. PEV elektros energijos sąnaudos
4.3.4.1. Šiame punkt e nustatyt os elektros energijos sąnaudos apskaičiuojamos tik tuo atveju, jei transpor to priemonė 
per visą nagr inėjamą laikotar pį atlik o taikomą WLTP bandymų ciklą su leidžiamosiomis greičio grafiko 
nuokr ypomis pagal B6 priedo 2.6.8.3.1.2 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/453  
4.3.4.2. Taikomo WLTP bandymų ciklo elektros energi jos sąnaudų nustatymas
Taikomo WLTP bandymų ciklo elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai 
įkrauta elektros energija ir grynąja elektr ine rida, apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
EC WLTC ¼EAC
PER WLTC
čia:
EC WLTC – taikomo WLTP bandymų ciklo elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo 
šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energija ir grynąja elektr ine rida per taikomą WLTP 
bandymų ciklą, Wh/km;
EAC – iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energi ja pagal šio priedo 3.4.4.3 punktą, 
Wh;
PER WLTC – taikomo WLTP bandymų ciklo grynoji elektr inė rida, apskaičiuota pagal šio priedo 
4.4.2.1.1 arba 4.4.2.2.1 punktą, laikantis taikomos PEV bandymo procedūros, km.
4.3.4.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Taikomo WLTP miesto bandymų ciklo elektros energijos sąnaudų nustatymas
Taikomo WLTP miesto bandymų ciklo elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakar totinai įkrauta elektros energija ir grynąja elektr ine rida per taikomą WLTP miesto bandymų ciklą, 
apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
EC city¼EAC
PER city
čia:
EC city – taikomo WLTP miesto bandymų ciklo elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energija ir grynąja elektr ine rida per taikomą 
WLTP miesto bandymų ciklą, Wh/km;
EAC – iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energi ja pagal šio priedo 3.4.4.3 punktą, 
Wh;
PER city – taikomo WLTP miesto bandymų ciklo grynoji elektr inė rida, kaip apskaičiuota paga l šio 
priedo 4.4.2.1.2 arba 4.4.2.2.2 punktą, laikantis taikomos PEV bandymo procedūros, km.
4.3.4.4. Atskiros fazės elektros energijos sąnaudų verčių nustatymas
Kiekvienos atskiros fazės elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta 
elektros energija ir atskiros fazės grynąja elektr ine rida, apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
EC p¼EAC
PER p
čia:
EC p – kiekvienos atskiros fazės p elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakar totinai įkrauta elektros energija ir atskiros fazės grynąja elektr ine rida, Wh/km;
EAC – iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energi ja pagal šio priedo 3.4.4.3 punktą, 
Wh;
PER p – atskiros fazės grynoji elektr inė rida, kaip apskaičiuota pagal šio priedo 4.4.2.1.3 arba 
4.4.2.2.3 punktą, atsižvelgiant į taikomą PEV bandymo procedūrą, km.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/454 2021 11 26  
4.4. Elektr inės ridos apskaičiavimas
1B lygis
Netur i būti apskaičiuojamas VERE p, kai p yra miesto ciklas.
4.4.1. OVC-HEV ir OVC-FCHV (jei taikoma) visa elektr inė rida VER ir AER city
4.4.1.1. Visa elektr inė rida VER
OVC-HEV visa elektr inė rida VER nustatoma atliekant šio priedo 3.2.4.3 punkte aprašytą įkro vos naudojimo 1 
tipo bandymą kaip bandymų sekos 1 varianto dalį ir nurodant šio priedo 3.2.6.1 punkte kaip bandymų sekos 
3 varianto dalį, atliekant taikomą WLTP bandymo ciklą pagal šio priedo 1.4.2.1 punktą. VER apibrėžiama kaip 
atstumas, nuvažiuotas nuo įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki to momento, kai OVC-FC HV 
degimo variklyje ar kuro elementuose pradedami naudoti degalai .
4.4.1.2. Visa elektr inė rida važiuojant mieste AER city
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
4.4.1.2.1. OVC-HEV ar OVC-FC HV visa elektr inė rida važiuojant mieste AER city nustatom a atliekant šio priedo 3.2.4.1., 
3.2.4.2 ir 3.2.4.3 punktuose aprašytą įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą kaip bandymų sekos 1 varianto 
dalį, atliekant taikomą WLTP miesto bandymo ciklą pagal šio priedo 1.4.2.2 punktą. AER city apibrėžiama kaip 
atstumas, nuvažiuotas nuo įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki to momento, kai OVC-FC HV 
degimo variklyje ar kuro elementuose pradedami naudoti degalai .
Laik o momentas, kai OVC-FCHV degimo variklyje ar kuro elementuose pradedami naudoti degalai, laikomas 
nutraukimo kriterijumi ir juo pakeičiam as 3.2.4.4 punkte aprašytas nutraukimo kriterijus.
4.4.1.2.2. Kitaip, nei nurodyta šio priedo 4.4.1.2.1 punkte, visą elektr inę ridą važiuojant mieste AER city galima nustatyti 
atliekant šio priedo 3.2.4.3 punkt e aprašytą įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, atliekant taikomus WLTP 
bandymų ciklus pagal šio priedo 1.4.2.1 punktą. Tokiu atveju įkro vos naudojimo 1 tipo bandymas atliekant 
taikomą WLTP miesto bandymų ciklą nėra atliekamas ir visa elektr inė rida važiuojant miest e AER city 
apskaičiuojama pagal šią lygtį:
AER city¼UBE city
ECDC,city
čia:
VER city – visa elektr inė rida važiuojant mieste , km;
UBE city – panaudotina ĮEEK S energija, nustatoma nuo šio priedo 3.2.4.3 punkt e aprašyt o įkro vos 
naudojimo 1 tipo bandymo pradžios važiuojant taikomus WLTP bandymų ciklus iki to 
momento, kai vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus, Wh;
EC DC,city – WLTP miesto bandymų ciklų sver tinės elektros energijos sąnaudos važiuojant per taikomą 
WLTP bandymų ciklą (-us) tik elektra, atlikus įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą pagal šio 
priedo 3.2.4.3 punktą, Wh/km,
ir
UBE city¼∑kþ1
j¼1ΔEREESS,j
čia:
ΔEREESS,j – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per fazę j, Wh;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/455  
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k+1 – nuo bandymo pradžios iki to momento, kai vidaus degimo variklis pradeda naudoti 
degalus, nuvažiuotų fazių skaičius,
ir
EC DC,city ¼∑ncity,pe
j¼1 EC DC,city,j ×K city,j
čia:
EC DC,city ,j – WLTP miesto bandymų ciklo j elektros energijos sąnaudos važiuojant per taikomus WLTP 
bandymų ciklus tik elektra, atlikus įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą pagal šio priedo 
3.2.4.3 punktą, Wh/km;
Kcity,j – taikomo WLTP miesto bandymų ciklo j važiuojant tik elektra sver tinis koeficientas, 
nustatytas per taikomus WLTP bandymų ciklus atlikus įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą 
paga l šio priedo 3.2.4.3 punktą;
j – nagr inėjamo taikomo WLTP miesto bandymų ciklo važiuojant tik elektra indeks o numer is;
ncity,pe – taikomų WLTP miesto bandymų ciklų važiuojant tik elektra skaičius
ir
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE city
čia:
ΔEREESS,city,1 – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per pirmą taikomą WLTP miesto bandymų ciklą 
atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, Wh,
ir
Kcity,j¼1 – K city,1
ncity,pe  – 1esant j¼2ton city,pe .
4.4.2. PEV grynoji elektr inė rida
Šiame punkt e nustatyt os ridos vertės apskaičiuojamos tik tuo atveju, jei transpor to priemonė per visą 
nagr inėjamą laikotar pį atlik o taikomą WLTP bandymų ciklą su leidžiamosiomis greičio grafiko nuokr ypomis 
pagal B6 priedo 2.6.8.3.1.2 punktą.
4.4.2.1. Grynosios elektr inės ridos nustatymas taikant sutr umpintą 1 tipo bandymo procedūrą
4.4.2.1.1. PEV grynoji elektr inė rida GER WLTC apskaičiuojama per taikomą WLTP bandymų ciklą atliekant sutr umpi ntą 1 
tipo bandymą, kaip aprašyta šio priedo 3.4.4.2 punkt e, pagal šias lygtis:
PER WLTC ¼UBE STP
ECDC,WLTC
čia:
GER WLTC – PEV grynoji elektr inė rida per taikomą WLTC bandymų ciklą, km;
UBE STP – panaudotina ĮEEK S energi ja, nustatyta nuo sutr umpint os 1 tipo bandymo procedūros 
pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo pagal šio priedo 3.4.4.2.3 punktą, Wh;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/456 2021 11 26  
EC DC,WL TC – taikomo WLTP bandymų ciklo sver tinės elektros energijos sąnaudos taikant sutr umpi ntą 1 
tipo bandymo procedūrą, Wh/km,
ir
UBE STP¼ΔEREESS,DS 1þΔEREESS,DS 2þΔEREESS,CSS MþΔEREESS,CCSE
čia:
ΔEREESS,DS 1– visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per DS 1 taikant sutr umpintą 1 tipo bandymo 
procedūrą, Wh;
ΔEREESS,DS 2 – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per DS 2 taikant sutr umpintą 1 tipo bandymo 
procedūrą, Wh;
ΔEREESS,CSS M – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per CSS M taikant sutr umpi ntą 1 tipo bandymo 
procedūrą , Wh;
ΔEREESS,CSSE– visų ĮEEK S elektros energi jos pokytis per CSS E taikant sutr umpintą 1 tipo bandymo 
procedūrą, Wh,
ir
EC DC,WLTC ¼∑2
j¼1EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
čia:
EC DC,WL TC,j – DS j taikomo WLTP bandymų ciklo elektros energijos sąnaudos taikant sutr umpintą 1 tipo 
bandymo procedūrą pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
KWLTC,j – DS j taikomo WLTP bandymų ciklo taikant sutr umpintą 1 tipo bandymo procedūrą sver tinis 
koeficientas,
ir:
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE STPandK WLTC,2 ¼1 – K WLTC,1
čia:
KWLTC,j – DS j taikomo WLTP bandymų ciklo taikant sutr umpintą 1 tipo bandymo procedūrą sver tinis 
koeficientas,
ΔEREESS,WLTC,1 – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per taikomo WLTP bandymų ciklo sutr umpint os 1 
tipo bandymo procedūros DS 1, Wh.
4.4.2.1.2. Grynoji elektr inė rida važiuojant mieste (GER city)
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
PEV grynoji elektr inė rida GER city apskaičiuojama per taikomą WLTP miesto bandymų ciklą taikant 
sutr umpintą 1 tipo bandymo procedūrą, kaip aprašyta šio priedo 3.4.4.2 punkte, pagal šias lygtis:
PER city¼UBE STP
ECDC,city
čia:
GER city – PEV grynoji elektr inė rida per taikomą WLTP miesto bandymo ciklą, km;
UBE STP – panaudotina ĮEEK S elektros energija pagal šio priedo 4.4.2.1.1 punktą, Wh;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/457  
EC DC,city – DS 1 ir DS 2 taikomo WLTP miesto bandymų ciklo sver tinės elektros energijos sąnaudos 
taikant sutr umpi ntą 1 tipo bandymo procedūrą, Wh/km,
ir
EC DC,city ¼∑4
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
čia:
EC DC,city ,j – taikomo WLTP miesto bandymų ciklo elektros energijos sąnaudos, kai DS 1 pirmas taikomas 
WLTP miesto bandymų ciklas nurodomas kaip j = 1, DS 1 antras taikomas WLTP miesto 
bandymų ciklas nurodomas kaip j = 2, DS 2 pirmas taikomas WLTP miesto bandymų ciklas 
nurodomas kaip j = 3 ir DS 2 antras taikomas WLTP miesto bandymų ciklas nurodomas kaip 
j = 4, taikant sutr umpi ntą 1 tipo bandymo procedūrą pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
Kcity,j – taikomo WLTP miesto bandymų ciklo sver tinis koeficientas, kai DS 1 pirmas taikomas WLTP 
miesto bandymų ciklas nurodomas kaip j = 1, DS 1 antras taikomas WLTP miesto bandymų 
ciklas nurodomas kaip j = 2, DS 2 pirmas taikomas WLTP miesto bandymų ciklas nurodomas 
kaip j = 3 ir DS 2 antras taikomas WLTP miesto bandymų ciklas nurodomas kaip j = 4,
ir
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE STPandK city,j¼1 – K city,1
3forj¼2…4
čia:
ΔEREESS,city,1 – visų ĮEEK S energijos pokytis per taikomo pirmo WLTP miesto bandymų ciklo DS 1 taikant 
sutr umpi ntą 1 tipo bandymo procedūrą, Wh.
4.4.2.1.3. PEV atskiros fazės grynoji elektr inė rida GER p apskaičiuojama atliekant 1 tipo bandymą, kaip aprašyta šio 
priedo 3.4.4.2 punkt e, taikant šias lygtis:
PER p¼UBE STP
ECDC,p
čia:
GER p – PEV atskiros fazės grynoji elektr inė rida, km;
UBE STP – panaudotina ĮEEK S elektros energija pagal šio priedo 4.4.2.1.1 punktą, Wh;
EC DC,p – kiekvienos atskiros DS 1 ir DS 2 fazės sver tinės elektros energijos sąnaudos taikant 
sutr umpi ntą 1 tipo bandymo procedūrą, Wh/km;
Tuo atveju, kai fazė p = mažas greitis ir fazė p = vidutinis greitis, naudojamos šios lygtys:
EC DC,p¼∑4
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
čia:
EC DC,p,j – fazės p elektros energijos sąnaudos, kai DS 1 pirma fazė p nurodoma kaip j = 1, DS 1 antra 
fazė p nurodoma kaip j = 2, DS 2 pirma fazė p nurodoma kaip j = 3 ir DS 2 antra fazė p 
nurodoma kaip j = 4, sutr umpint os 1 tipo bandymo procedūros pagal šio priedo 4.3 punktą, 
Wh/km;
Kp,j – fazės p sver tinis koeficientas, taikant sutr umpi ntą 1 tipo bandymo procedūrą, kai DS 1 
pirma fazė p nurodoma kaip j = 1, DS 1 antra fazė p nurodoma kaip j = 2, DS 2 pirma fazė p 
nurodoma kaip j = 3 ir DS 2 antra fazė p nurodoma kaip j = 4,LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/458 2021 11 26  
ir
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,j¼1 – K p,1
3forj¼2…4
čia:
ΔEREESS,p,1 – visų ĮEEK S energijos pokytis per DS 1 pirmą fazę p, taikant sutr umpintą 1 tipo bandymo 
procedūrą, Wh.
Tuo atveju, kai fazė p = didelis greitis ir fazė p = labai didelis greitis, naudojamos šios lygtys:
EC DC,p¼∑2
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
čia:
EC DC,p,j – DS j fazės p elektros energi jos sąnaudos, taikant sutr umpi ntą 1 tipo bandymo procedūrą 
paga l šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
Kp,j – DS j fazės p sver tinis koeficientas, taikant sutr umpintą 1 tipo bandymo procedūrą
ir
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,2¼1 – K p,1
čia:
ΔEREESS,p,1 – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per DS 1 pirmą fazę p taikant sutr umpintą 1 tipo 
bandymo procedūrą, Wh.
4.4.2.2. Grynosios elektr inės ridos nustatymas taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūrą
4.4.2.2.1. PEV grynoji elektr inė rida GER WLTC per taikomą WLTP bandymų ciklą apskaičiuojama atliekant 1 tipo 
bandymą, kaip aprašyta šio priedo 3.4.4.1 punkt e, taikant šias lygtis:
PER WLTC ¼UBE CCP
ECDC,WLTC
čia:
UBE CCP – panaudotina ĮEEK S energija, nustatyta nuo nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūros 
pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo pagal šio priedo 3.4.4.1.3 punktą, Wh;
EC DC,WL TC – taikomo WLTP bandymų ciklo elektros energijos sąnaudos, nustatytos per iki galo 
nuvažiuotus taikomo WLTP bandymų ciklus taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūrą, Wh/km,
ir
UBE CCP¼∑k
j¼1ΔEREESS,j
čia:
ΔEREESS,j – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūros fazę 
j, Wh;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/459  
j – fazės indeks o numer is;
k – fazių, nuvažiuotų nuo jų pradžios iki pabaigos, kai buvo įvykdytas nutraukimo kriterijus, 
skaičius, įskaičiuojant paskutinę fazę,
ir:
EC DC,WLTC ¼∑nWLTC
j¼1 EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
čia:
EC DC,WL TC,j – taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūrą taikomo WLTP bandymų ciklo j 
elektros energijos sąnaudos pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
KWLTC,j – taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūrą taikomo WLTP bandymų ciklo j 
sver tinis koeficientas;
j – taikomo WLTP bandymų ciklo indeks o numer is;
nWLTC – bendras taikomų užbaigtų WLTP miest o bandymų ciklų skaičius,
ir
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE CCPandK WLTC,j ¼1 – K WLTC,1
nWLTC  – 1forj¼2…n WLTC
čia:
ΔEREESS,WLTC,1 – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per pirmą taikomą WLTP bandymų ciklą taikant 
nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūrą, Wh.
4.4.2.2.2. Grynoji elektr inė rida važiuojant mieste (GER city)
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
PEV grynoji elektr inė rida GER city per WLTP miesto bandymų ciklą apskaičiuojama atliekant 1 tipo bandymą, 
kaip aprašyta šio priedo 3.4.4.1 punkt e, taikant šias lygtis:
PER city¼UBE CCP
ECDC,city
čia:
GER city – PEV grynoji elektr inė rida per WLTP bandymo mieste ciklą, km;
UBE CCP – panaudotina ĮEEK S elektros energija pagal šio priedo 4.4.2.2.1 punktą, Wh;
EC DC,city – taikomo WLTP miesto bandymų ciklo elektros energijos sąnaudos, nustatyt os per iki galo 
nuvažiuotus taikomo WLTP miesto bandymų ciklus taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo 
bandymo procedūrą, Wh/km,
ir
EC DC,city ¼∑ncity
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
čia:
EC DC,city ,j – taikomo WLTP miesto bandymų ciklo j elektros energijos sąnaudos taikant nuoseklaus ciklo 
1 tipo bandymo procedūrą pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
Kcity,j – taikomo WLTP miesto bandymų ciklo j taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūrą 
sver tinis koeficientas;
j – taikomo WLTP miesto bandymų ciklo indeks o numer is;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/460 2021 11 26  
ncity – bendras taikomų užbaigtų WLTP miest o bandymų ciklų skaičius,
ir
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE CCPandK city,j¼1 – K city,1
ncity – 1forj¼2…n city
čia:
ΔEREESS,city,1 – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per pirmą taikomą WLTP miesto bandymų ciklą 
taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūrą, Wh.
4.4.2.2.3. Atskiros fazės grynoji elektr inė rida GER p PEV atveju skaičiuojama paga l 1 tipo bandymą, kaip aprašyta šio 
priedo 3.4.4.1 punkt e, pagal šias lygtis:
PER p¼UBE CCP
ECDC,p
čia:
GER p – PEV atskiros fazės grynoji elektr inė rida, km;
UBE CCP – panaudotina ĮEEK S elektros energija pagal šio priedo 4.4.2.2.1 punktą, Wh;
EC DC,p – nagr inėjamos fazės p elektros energijos sąnaudos, nustatytos per iki galo nuvažiuotas fazes 
taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūrą, Wh/km,
ir
EC DC,p¼∑np
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
čia:
EC DC,p,j –elektros energijos sąnaudos j per nagr inėjamą fazę p taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo 
bandymo procedūrą pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
Kp,j – sver tinis koeficientas j, nustatytas per nagr inėjamą fazę p taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo 
bandymo procedūrą j ;
j – nagr inėjamos fazės p indeks o numer is;
np – bendras užbaigt o WLTC nuvažiuotų fazių p skaičius,
ir
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE CCPandK p,j¼1 – K p,1
np – 1forj¼2…n p
čia:
ΔEREESS,p,1 – visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per pirmą nuvažiuotą fazę p taikant nuoseklaus ciklo 1 
tipo bandymo procedūrą, Wh.
4.4.3. OVC-HEV įkrov os naudojimo ciklo rida
Įkrov os naudojimo ciklo rida ĮCDC nustatoma atliekant šio priedo 3.2.4.3 punkte aprašytą įkrov os naudojimo 1 
tipo bandymą kaip bandymų sekos 1 varianto dalį ir nurodant šio priedo 3.2.6.1 punkte kaip bandymų sekos 
3 varianto dalį. RCDC – atstumas, nuvažiuotas nuo įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki 
pereinamojo ciklo pabaigos pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/461  
4.4.4. OVC-HEV visos elektr inės ridos ekvivalentas
4.4.4.1. Atskiro ciklo visos elektr inės ridos ekvivalento nustatymas
Atskiro ciklo visos elektr inės ridos ekvivalentas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
EAER ¼MCO2,CS,declared  – M CO2,CD,avg ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
čia:
EAER – atskiro ciklo visos elektr inės ridos ekvivalentas, km;
MCO2, CS,declared – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 deklar uojamoji masė, atlikus A8/5 
lentelės 7 veik smą, g/km;
MCO2, CD,avg – įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO2 vidutinė aritmetinė masė pagal toliau 
pateiktą lygtį, g/km;
MCO2, CD,declared – įkrov os naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO2 deklar uojamoji masė, atlikus A8/8 
lentelėje nurodytą 14 veik smą, g/km;
MCO2, CD,ave – įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 vidutinė masė, atlikus A8/8 lentelėje 
nurodytą 13 veiksmą, g/km;
RCDC – įkro vos naudojimo ciklo rida pagal šio priedo 4.4.2 punktą, km,
ir
MCO2,CD,avg ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
čia:
MCO2, CD,avg – įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 vidutinė aritmetinė masė, g/km. Jeigu 
atliekamas daugiau nei vienas bandymas įkrov os naudojimo režimo sąlygomis, 
apskaičiuojamas papildomas kiekvieno bandymo vidurkis;
MCO2,CD,j – per fazė j išmetamo CO2 masė atliekant įkrov os naudojimo 1 tipo bandymą, nustatyta pagal 
B7 priedo 3.2.1 punktą, g/km;
dj – per įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo fazę j nuvažiuotas atstumas, km;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą.
4.4.4.2. Atskiros fazės visos elektr inės ridos ekvivalento nustatymas
Atskiros fazės visos elektr inės ridos ekvivalentas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
EAER p¼MCO2,CS,p  – M CO2,CD,avg,p ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
čia:
EAER p – atskiros fazės visos elektr inės ridos ekvivalentas per nagr inėjamą fazę p, km;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/462 2021 11 26  
MCO2, CS,p – atskiros fazės išmetamo CO2 masė per įkrov os palaikymo 1 tipo bandymo nagr inėjamą fazę 
p, atlikus A8/5 lentel ėje nurodytą 7 veik smą, g/km;
MCO2, CD,declared – įkrov os naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO2 deklar uojamoji masė, atlikus A8/8 
lentelėje nurodytą 14 veik smą, g/km;
MCO2, CD,ave – įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 vidutinė masė, atlikus A8/8 lentelėje 
nurodytą 13 veiksmą, g/km;
ΔEREESS,j visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per nagr inėjamą fazę j, Wh. Jeigu atliekamas daugiau nei 
vienas bandymas įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, apskaičiuojamas papildomas 
kiekvieno bandymo vidurkis;
ECDC,CD,p – nagr inėjamos fazės p elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos ĮEEK S naudojimu, Wh/km;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą,
ir
MCO2,CD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðM CO2,CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
čia:
MCO2, CD,avg,p – įkro vos naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO2 vidutinė aritmetinė masė per 
nagr inėjamą fazę p, g/km. Jeigu atliekamas daugiau nei vienas bandymas įkro vos naudojimo 
režimo sąlygomis, apskaičiuojamas papildomas kiekvieno bandymo vidurkis;
MCO2,CD,p,c – per fazę p išmetamo CO 2 masė, nustatyta atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo ciklą 
c pagal B7 priedo 3.2.1 punktą, g/km;
dp,c – per įkrov os naudojimo 1 tipo bandymų ciklo c nagr inėjamą fazę p nuvažiuotas atstumas, 
km;
c – nagr inėjamo taikomo WLTP bandymų ciklo indeks o numer is;
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiros fazės indeks as;
nc – iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuotų taikomų WLTP bandymų ciklų skaičius pagal 
šio priedo 3.2.4.4 punktą
ir:
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
čia:
EC DC,CD,p – nagr inėjamos fazės p elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos ĮEEK S naudojimu atliekant 
įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, Wh/km. Jeigu atliekamas daugiau nei vienas bandymas 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, apskaičiuojamas papildomas kiekvieno bandymo 
vidurkis;
EC DC,CD,p,c – nagr inėjamo ciklo c fazės p elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos ĮEEK S naudojimu 
atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
dp,c – per įkrov os naudojimo 1 tipo bandymų ciklo c nagr inėjamą fazę p nuvažiuotas atstumas, 
km;
c – nagr inėjamo taikomo WLTP bandymų ciklo indeks o numer is;
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiros fazės indeks as;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/463  
nc – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų taikomų WLTP bandymų ciklų skaičius pagal šio 
priedo 3.2.4.4 punktą.
1A lygis
Nagr inėjamos fazės yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio fazės bei miesto ciklas.
1B lygis
Nagr inėjamos fazės yra mažo, vidutinio ir didelio greičio fazės.
4.4.5. Fakt inė OVC-HEV įkrov os naudojimo ciklo rida
Fakt inė įkro vos naudojimo ciklo rida apskaičiuojama pagal šią lygtį:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþMCO2,CS  – M CO2,n,cycle
MCO2,CS  – M CO2,CD,avg,n – 1� �
×dn
čia:
RCDA – faktinė įkrov os naudojimo ciklo rida, km;
MCO2, CS – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masė, atlikus A8/5 lentelėje 
nurodytą 7 veik smą, g/km;
MCO2,n,cy cle – per taikomą WLTP bandymų ciklą n atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą 
išmetamo CO 2 masė, g/km;
MCO2,CD,avg,n – 1 – atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą išmetamo CO 2 vidutinė aritmetinė masė 
nuo įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki taikomo WLTP bandymų ciklo 
(imtinai) (n–1), g/km;
dc – per taikomą WLTP bandymų ciklą c atliekant įkrov os naudojimo 1 tipo bandymą 
nuvažiuotas atstumas, km;
dn – per taikomą WLTP bandymų ciklą n atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą 
nuvažiuotas atstumas, km.
c – nagr inėjamo taikomo WLTP bandymų ciklo indeks o numer is;
n – nuvažiuotų taikomų WLTP bandymų ciklų, įskaitant pereinamąjį ciklą, skaičius pagal šio 
priedo 3.2.4.4 punktą
ir:
MCO2,CD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðM CO2,CD,c ×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
čia:
MCO2,CD,avg,n – 1 – atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą išmetamo CO 2 vidutinė aritmetinė masė 
nuo įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki taikomo WLTP bandymų ciklo 
(imtinai) (n–1), g/km;
MCO2,CD,c – išmetamo CO2 masė, nustatyta per taikomą WLTP bandymų ciklą c atliekant įkro vos 
naudojimo 1 tipo bandymą pagal B7 priedo 3.2.1 punktą, g/km;
dc – per taikomą WLTP bandymų ciklą c atliekant įkrov os naudojimo 1 tipo bandymą 
nuvažiuotas atstumas, km;
c – nagr inėjamo taikomo WLTP bandymų ciklo indeks o numer is;
n – nuvažiuotų taikomo WLTP bandymų ciklų, įskaitant pereinamąjį ciklą, skaičius pagal šio 
priedo 3.2.4.4 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/464 2021 11 26  
4.4.6. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
OVC-FCHV visos elektr inės ridos ekvivalentas
4.4.6.1. Atskiro ciklo visos elektr inės ridos ekvivalento nustatymas
Atskiro ciklo visos elektr inės ridos ekvivalentas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
EAER ¼FCCS,declared  – FC CD,avg xFCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
čia:
EAER – atskiro ciklo visos elektr inės ridos ekvivalentas, km;
FC CS,declared – deklar uojamosios degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis, atlikus A8/7 
lentelėje nurodytą 5 veiksmą , kg/100 km;
FC CD,avg – degalų sąnaudų įkro vos naudojimo režimo sąlygomis aritmetinis vidurkis, nustatytas pagal 
toliau pateikiamą lygtį, kg/100 km;
FC CD,declared – deklar uojamosios degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis, atlikus A8/9a 
lentelėje nurodytą 11 veik smą, kg/100 km;
FC CD,ave – vidutinės aritmetinės degalų sąnaudos įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, atlikus A8/9a 
lentelėje nurodytą 10 veik smą, kg/100 km;
RCDC – įkro vos naudojimo ciklo rida pagal šio priedo 4.4.2 punktą, km,
ir
FCCD,avg ¼∑k
j¼1ðFC CD,j×djÞ
∑k
j¼1dj
čia:
FC CD,avg – degalų sąnaudų įkrov os naudojimo režimo sąlygomis aritmetinis vidurkis, kg/100 km. Jeigu 
atliekamas daugiau nei vienas bandymas įkrov os naudojimo režimo sąlygomis, 
apskaičiuojamas papildomas kiekvieno bandymo vidurkis;
FC CD,j – fazės j degalų sąnaudos atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, kg/100 km;
dj – per įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo fazę j nuvažiuotas atstumas, km;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą.
4.4.6.2. Atskiros fazės OVC-FCHV visos elektr inės ridos ekvivalento nustatymas
Atskiros fazės visos elektr inės ridos ekvivalentas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
EAER p¼FCCS,p – FC CD,avg,p ×FCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
čia:
EAER p – atskiros fazės visos elektr inės ridos ekvivalentas per nagr inėjamą fazę p, km;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/465  
FC CS,p – atskiros fazės degalų sąnaudos per įkro vos palaikymo 1 tipo bandymo nagr inėjamą fazę p, 
atlikus A8/7 lentelėje nurodytą 5 veiksmą , kg/100 km;
FC CD,declared – deklar uojamosios degalų sąnaudos įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, atlikus A8/9a 
lentelėje nurodytą 11 veik smą, kg/100 km;
FC CD,ave – vidutinės degalų sąnaudos įkrov os naudojimo režimo sąlygomis, atlikus A8/9a lentelėje 
nurodytą 10 veiksmą, kg/100 km;
ΔEREESS,j visų ĮEEK S elektros energijos pokytis per nagr inėjamą fazę j, Wh. Jeigu atliekamas daugiau nei 
vienas bandymas įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, apskaičiuojamas papildomas 
kiekvieno bandymo vidurkis;
ECDC,CD,p – nagr inėjamos fazės p elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos ĮEEK S naudojimu, Wh/km;
j – nagr inėjamos fazės indekso numer is;
k – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų fazių skaičius pagal šio priedo 3.2.4.4 punktą,
ir
FCCD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðFC CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
čia:
FC CD,avg,p – vidutinės aritmetinės degalų sąnaudos įkro vos naudojimo režimo sąlygomis per 
nagr inėjamą fazę p, kg/100 km. Jeigu atliekamas daugiau nei vienas bandymas įkro vos 
naudojimo režimo sąlygomis, apskaičiuojamas papildomas kiekvieno bandymo vidurkis, 
kg/100 km;
FC CD,p,c – fazės p dega lų sąnaudos, nustatyt os atliekant įkrov os naudojimo 1 tipo bandymo ciklą c 
paga l B7 priedo 3.2.1 punktą, kg/100 km;
dp,c – per įkrov os naudojimo 1 tipo bandymų ciklo c nagr inėjamą fazę p nuvažiuotas atstumas, 
km;
c – nagr inėjamo taikomo WLTP bandymų ciklo indeks o numer is;
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiros fazės indeks as;
nc – iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuotų taikomų WLTP bandymų ciklų skaičius pagal 
šio priedo 3.2.4.4 punktą
ir:
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
Čia:
EC DC,CD,p – nagr inėjamos fazės p elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos ĮEEK S naudojimu atliekant 
įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą, Wh/km. Jeigu atliekamas daugiau nei vienas bandymas 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, apskaičiuojamas papildomas kiekvieno bandymo 
vidurkis;
EC DC,CD,p,c – nagr inėjamo ciklo c fazės p elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos ĮEEK S naudojimu 
atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
dp,c – per įkrov os naudojimo 1 tipo bandymų ciklo c nagr inėjamą fazę p nuvažiuotas atstumas, 
km;
c – nagr inėjamo taikomo WLTP bandymų ciklo indeks o numer is;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/466 2021 11 26  
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiros fazės indeks as;
nc – iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuotų taikomų WLTP bandymų ciklų skaičius pagal šio 
priedo 3.2.4.4 punktą.
1A lygis
Nagr inėjamos fazės yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio fazės bei miesto ciklas.
4.4.7. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Fakt inė OVC-FCHV įkrov os naudojimo ciklo rida
Fakt inė įkro vos naudojimo ciklo rida apskaičiuojama pagal šią lygtį:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþFCCS – FC n,cycle
FCCS – FC CD,avg,n – 1� �
×dn
čia:
RCDA – faktinė įkrov os naudojimo ciklo rida, km;
FC CS – degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis, atlikus A8/7 lentelėje nurodytą 5 
veiksmą , kg/100 km;
FC n,cy cle – taikomo WLTP bandymų ciklo n degalų sąnaudos atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo 
bandymą, kg/100 km;
FCCD,avg,n – 1 – vidutinės aritmetinės degalų sąnaudos atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą nuo 
įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki taikomo WLTP bandymų ciklo (imtinai) 
(n–1), kg/100 km;
dc – per taikomą WLTP bandymų ciklą c atliekant įkrov os naudojimo 1 tipo bandymą 
nuvažiuotas atstumas, km;
dn – per taikomą WLTP bandymų ciklą n atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą 
nuvažiuotas atstumas, km.
c – nagr inėjamo taikomo WLTP bandymų ciklo indeks o numer is;
n – nuvažiuotų taikomų WLTP bandymų ciklų, įskaitant pereinamąjį ciklą, skaičius pagal šio 
priedo 3.2.4.4 punktą
ir
čia:FCCD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðFC CD,c×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
FCCD,avg,n – 1 – vidutinės aritmetinės degalų sąnaudos atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymą nuo 
įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki taikomo WLTP bandymų ciklo (imtinai) 
(n–1), kg/100 km;
FC CD,c – degalų sąnaudos per taikomą WLTP bandymų ciklą c atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo 
bandymą, kg/100 km;
dc – per taikomą WLTP bandymų ciklą c atliekant įkrov os naudojimo 1 tipo bandymą 
nuvažiuotas atstumas, km;
c – nagr inėjamo taikomo WLTP bandymų ciklo indeks o numer is;
n – nuvažiuotų taikomo WLTP bandymų ciklų, įskaitant pereinamąjį ciklą, skaičius pagal šio 
priedo 3.2.4.4 punktą.
4.5. Atskiros transpor to priemonės verčių interpol iacij a
4.5.1. Interpoliacijos intervalas
4.5.1.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV interpoliaci jos inter valasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/467  
4.5.1.1.1. Interpoliacijos metodas naudojamas tik jeigu bandomųjų transpor to priemonių L ir H CO2 kiekio įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis skirtumas per taikomą ciklą, atlikus B8 priedo A8/5 lentel ėje nurodytą 8 
veiksmą, patenka į inter valą nuo mažiausiai 5 g/km vertės iki didžiausiosios vertės, nustatyt os šio priedo 
4.5.1.1.2 punkte.
4.5.1.1.2. Didžiausias leidžiamas transpor to priemonių L ir H įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 
kiekio skirtumas per taikomą ciklą, apskaičia vus įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masę 
MCO2,CS , atlikusB8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 8 veik smą, turi būti 20 proc. transpor to priemonės H 
įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 kiekio plius 5 g/km, bet netur i būti mažesnis kaip 
15 g/km ir didesnis nei 20 g/km. Žr. A8/3 pav. Šis apribojimas nėra taikomas kelio apkrov os matr icos šeimai 
arba tuo atveju, kai transpor to priemonių L ir H kelio apkro vos apskaičiavimas grindžiamas numatytąja kelio 
apkro va.
A8/3 pav.
Transpor to priemonių H ir L inter poliacijos inter valas, taikomas EV
4.5.1.1.3. Leidžiamą interpoli acijos inter valą, apibrėžtą šio priedo 4.5.1.1.2 punkt e, galima padidinti 10 g/km įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 kiekio, jeigu toje šeimoje bandoma transpor to priemonė M ir 
tenkinamos šio priedo 4.5.1.1.5 punkto sąlygos. Tokį padidinimą interpoliacijos šeimoje galima atlikti tik 
vieną kartą. Žr. A8/4 pav.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/468 2021 11 26  
A8/4 pav.
EV inter poliacijos inter valas su transpor to priemone M
4.5.1.1.4. Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos patvir tinimą atskiros transpor to priemonės verčių 
interpoliaci jos metodo taikymo šeimos ribose aprėp tis gali būti išplėsta, jei didžiausioji ekstr apoliaci ja, 
taikoma atskirai transpor to priemonei (A8/5 lentel ės 9 veik smas), nėra daugiau nei 3 g/km didesnė nei 
transpor to priemonės H įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė (A8/5 lentelės 8 veiksma s) 
ir (arba) daugiau nei 3 g/km mažesnė nei transpor to priemonės L įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
išmetamo CO2 masė (A8/5 lentelės 8 veiksma s). Ši ekstr apoliaci ja galio ja tik šiame punkt e nustatyto 
interpoliaci jos inter valo absoliučiose ribose.
Kalbant apie kelio apkrov os matr icos šeimos taikymą arba tuo atveju, kai transpor to priemonių L ir H kelio 
apkro vos apskaičiavimas grindžiamas numatytąja kelio apkro va, ekstrapoliacijos taikyti neleidžiama.
4.5.1.1.5. Transpor to priemonė M
Transpor to priemonė M – transpor to priemonė, užimanti tarpinę vietą interpoliacijos šeimoje tarp transpor to 
priemonių L ir H, kurios ciklo energijos poreikis turėtų būti kuo artimesnis transpor to priemonių L ir H 
vidurkiui.
Transpor to priemonės M pasir inkimo ribos (žr. A8/5 pav.) yra toki os, kad nei transpor to priemonių H ir M 
išmetamo CO 2 masės verčių skirtumas, nei transpor to priemonių M ir L įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
išmetamo CO 2 masės verčių skirtumas nebūtų didesnis nei pagal šio priedo 4.5.1.1.2 punktą leidžiamas 
įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 kiekio intervalas. Turi būti užregistr uojami apibrėžti 
kelio apkro vos koeficie ntai ir apibrėžta bandomoji masė.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/469  
A8/5 pav.
Transpor to priemonės M pasir inkimo ribos
1A lygis
Pakoreguotosios apskaičiuot os ir suvidurkint os transpor to priemonės M įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
išmetamo CO2 masės MCO2,c,6,M tiesiškumas, atlikus B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 6 veik smą, tikrinamas 
lyginant tiesiniu būdu interpoliuo jamą per taikomą ciklą transpor to priemonių L ir H įkro vos palaikymo 
režimo sąlygomis išmetamo CO2 masę, atsižvelgiant į pakoreguotąją apskaičiuotą ir suvidurkintą transpor to 
priemonės H išmetamo CO2 masę MCO2,c,6,H ir transpor to priemonės L išmetamo CO2 masę MCO2,c,6,L , atlikus 
B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 6 veik smą, susijusį su tiesine išmetamo CO2 masės interpoli acija.
1B lygis
Būtina atlikti papildomą bandymų suvidurkinimą, naudojant CO 2 rezultatą, gautą įkro vos palaikymo režimo 
sąlygomis atlikus 4a veiksmą (neaprašyta A8/5 lentelėje). Pakoreguotosios apskaičiuotos ir suvidurkintos 
transpor to priemonės M įkrov os palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masės MCO2,c,4a,M tiesiškumas, 
atlikus B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 4a veik smą, tikrinamas lyginant tiesiniu būdu interpoliuojamą per 
taikomą ciklą transpor to priemonių L ir H išmetamo CO2 masę, atsižvelgiant į pakoreguotąją apskaičiuotą ir 
suvidurkintą transpor to priemonės H išmetamo CO 2 masę MCO2,c,4a,H ir transpor to priemonės L išmetamo 
CO2 masę MCO2 ,c,4a,L , atlikus B8 priedo A8/5 lentelėje nurodytą 4a veiksmą, susijusį su tiesine išmetamo CO2 
masės interpoli acija.
1A lygis ir 1B lygis
Transpor to priemonės M tiesiškumo kriterijus laikomas įvykdytu, jei transpor to priemonės M įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė per taikomą WLTC, atėmus įkro vos palaikymo režimo 
sąlygomis interpoliacijos būdu gautą išmetamo CO 2 masę, yra mažesnė nei 2 g/km arba 3 proc. 
interpoliuot osios vertės (nelygu, kuri iš verčių yra mažesnė), bet ne mažesnė nei 1 g/km. Žr. A8/6 pav.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/470 2021 11 26  
A8/6 pav.
Transpor to priemonės M tiesiškumo kriter ijus
Jei tiesiškumo kriterijus įvykdomas, transpor to priemonių L ir H interpoli acijos metodas taikomas visoms 
atskiroms interpol iacij os šeimos transpor to priemonių vertėms.
Jeigu tiesiškumo kriterijus nėra įvykdytas, interpoliacijos šeima padalijama į dvi dalis, apimančias transpor to 
priemones, kurių ciklo energijos poreikis yra inter vale tarp transpor to priemonių L ir M ciklo energi jos 
poreikio verčių, ir transpor to priemones, kurių ciklo energi jos poreikis yra intervale tarp transpor to 
priemonių M ir H ciklo energijos poreikio verčių. Tokiu atveju, pavyzd žiui, transpor to priemonės M įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 galutinės masės vertės nustatomos taikant tokį pat procesą kaip 
transpor to priemonei L ar H. Žr. A8/5, A8/6, A8/8 ir A8/9 lenteles.
Transpor to priemonėms, kurių ciklo energijos poreikis yra inter vale tarp transpor to priemonių L ir M ciklo 
energi jos poreikio verčių, kiekvienas interpoli acijos metod o taikymo remiantis atskiromis OVC-HEV ir 
NOVC-HEV vertėmis požiūr iu svarbus transpor to priemonės H parametras pakeičiamas atitinkamu 
transpor to priemonės M parametr u.
Transpor to priemonėms, kurių ciklo energi jos poreikis yra inter vale tarp transpor to priemonių M ir H ciklo 
energi jos poreikio verčių, kiekvienas interpoli acijos metod o taikymo remiantis atskiromis OVC-HEV ir 
NOVC-HEV vertėmis požiūr iu svarbus transpor to priemonės H parametras pakeičiamas atitinkamu 
transpor to priemonės M parametr u.
4.5.2. Energij os poreikio kiekvienam laikotar piui apskaičia vimas
Atskiroms interpoli acijos šeimos transpor to priemonėms taikomas energijos poreikis Ek, p ir laikotar piu p 
nuvažiuotas atstumas dc, p apskaičiuojamas taikant B7 priedo 5 dalies procedūrą ir pagal B7 priedo 3.2.3.2.3 
punktą naudojant kelio apkro vos koeficientų ir masės verčių rinkinius k.
4.5.3. Interpoliacijos koeficie nto apskaičia vimas atskiroms transpor to priemonėms Kind,p
Laik otar pio interpoli acijos koeficie ntas Kind,p kiekvienam nagr inėjamam laikotar piui p apskaičiuojamas pagal 
šią lygtį:
Kind,p¼E3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p
čia:
Kind,p – interpoli acijos koeficie ntas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
laikotar piu p;
E1,p – transpor to priemonės L energijos poreikis nagr inėjamu laikotar piu pagal B7 priedo 5 dalį, 
Ws;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/471  
E2,p – transpor to priemonės H energijos poreikis nagr inėjamu laikotar piu pagal B7 priedo 5 dalį, 
Ws;
E3,p – atskiros transpor to priemonės energijos poreikis nagr inėjamu laikotar piu pagal B7 priedo 5 
dalį, Ws;
p – taikomo bandymų ciklo atskiro laikotar pio indeks as.
Jei nagr inėjamas laikotar pis p yra taikomas WLTP bandymų ciklas, Kind,p yra nurodomas kaip Kind.
4.5.4. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Išmetamo CO2 masės interpoli acija, taikoma atskiroms transpor to priemonėms
4.5.4.1. Atskirų OVC-HEV ir NOVC-HEV įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masė
Atskiros transpor to priemonės įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė apskaičiuojama 
pagal šią lygtį:
MCO2 – ind,CS,p ¼MCO2 – L,CS,p þKind,p×ðM CO2 – H,CS,p  – MCO2 –  L,CS,pÞ
čia:
MCO2 – ind,CS,p – atskiros transpor to priemonės įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė 
nagr inėjamu laikotar piu p, atlikus A8/5 lentelėje nurodytą 9 veik smą, g/km;
MCO2 – L,CS,p – transpor to priemonės L įkrov os palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė 
nagr inėjamu laikotar piu p, atlikus A8/5 lentelėje nurodytą 8 veik smą, g/km;
MCO2 – H,CS,p – transpor to priemonės H įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masė 
nagr inėjamu laikotar piu p, atlikus A8/5 lentelėje nurodytą 8 veik smą, g/km;
Kind,p – interpoli acijos koeficie ntas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
laikotar piu p;
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiro laikotar pio indeks as.
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio fazės ir taikomas WLTP bandymų 
ciklas.
4.5.4.2. Pagal naudingumo koeficientą pakoreguota atskirų OVC-HEV įkrov os naudojimo režimo sąlygomis išmetamo 
CO2 masė
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguota atskiros transpor to priemonės įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis išmetamo CO 2 masė apskaičiuojama paga l šią lygtį:
MCO2 – ind,CD ¼MCO2 – L,CD þKind×ðM CO2 – H,CD  – M CO2 – L,CD Þ
čia:
MCO2 – ind,CD – pagal naudingumo koeficie ntą pakoreguota atskiros transpor to priemonės įkro vos 
naudojimo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė, g/km;
MCO2 – L,CD – pagal naudingumo koeficientą pakoreguota transpor to priemonės L įkro vos naudojimo 
režimo sąlygomis išmetamo CO2 masė, g/km;
MCO2 – H,CD – pagal naudingumo koeficientą pakoreguota transpor to priemonės H įkro vos naudojimo 
režimo sąlygomis išmetamo CO2 masė, g/km;
Kind – interpoli acijos koeficientas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei taikomo 
WLTP bandymų ciklo metu.
4.5.4.3. Pagal naudingumo koeficientą pakoreguota atskirų OVC-HEV išmetamo CO 2 masė
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguota atskiros transpor to priemonės išmetamo CO 2 masė 
apskaičiuojama pagal šią lygtį:
MCO2 – ind,weighted ¼MCO2 – L,weighted þKind×ðM CO2 – H,weighted  – M CO2 – L,weighted ÞLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/472 2021 11 26  
čia:
MCO2 – ind,weighted – pagal naudingumo koeficientą pakoreguota atskiros transpor to priemonės išmetamo 
CO 2 masė, g/km;
MCO2 – L,weighted – pagal naudingumo koeficie ntą pakoreguota transpor to priemonės L išmetamo CO 2 
masė, g/km;
MCO2 – H,weighted – pagal naudingumo koeficientą pakoreguota transpor to priemonės H išmetamo CO2 
masė, g/km;
Kind – interpoliaci jos koeficientas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
taikomo WLTP bandymų ciklo metu.
4.5.5. Dega lų sąnaudų ir degalų naudojimo efektyvumo interpoli acija, taikoma atskiroms transpor to priemonėms
4.5.5.1. Atskirų OVC-HEV , NOVC-HEV , NOVC-FC HV ir OVC-FC HV degalų sąnaudos ir degalų naudojimo efektyvumas 
įkro vos palaikymo režimo sąlygomis
4.5.5.1.1. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Atskirų OVC-HEV ir NOVC-HEV degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis
Atskiros transpor to priemonės degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis apskaičiuojamos paga l 
šią lygtį:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
čia:
FC ind,CS,p – atskiros transpor to priemonės degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis per 
nagr inėjamą laikotar pį p, atlikus A8/6 lentel ėje nurodytą 3 veiksmą , l/100 km;
FC L,CS,p – transpor to priemonės L degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis per 
nagr inėjamą laikotar pį p, atlikus A8/6 lentel ėje nurodytą 2 veiksmą , l/100 km;
FC H,CS,p – transpor to priemonės H degalų sąnaudos įkrov os palaikymo režimo sąlygomis per 
nagr inėjamą laikotar pį p, atlikus A8/6 lentel ėje nurodytą 2 veiksmą , l/100 km;
Kind, p – interpoli acijos koeficie ntas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
laikotar piu p;
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiro laikotar pio indeks as.
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio fazės ir taikomas WLTP bandymų 
ciklas.
4.5.5.1.2. Šis punktas taikomas tik 1B lygiui.
Atskirų OVC-HEV ir NOVC-HEV degalų naudojimo efektyvumas įkrov os palaikymo režimo sąlygomis
Atskiros transpor to priemonės degalų naudojimo efektyvumas įkro vos palaikymo režimo sąlygomis 
apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
FEind,CS,p ¼1
1=FE L,CS,pþK ind,p×ð1=FE H,CS,p  – 1=FE L,CS,pÞ
čia:
FEind,CS,p – atskiros transpor to priemonės degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis per 
nagr inėjamą laikotar pį p, atlikus A8/6 lentel ėje nurodytą 3 veiksmą , km/l;
FEL,CS,p – transpor to priemonės L degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis per 
nagr inėjamą laikotar pį p, atlikus A8/6 lentel ėje nurodytą 2 veiksmą , km/l;
FEH,CS,p – transpor to priemonės H degalų sąnaudos įkrov os palaikymo režimo sąlygomis per 
nagr inėjamą laikotar pį p, atlikus A8/6 lentel ėje nurodytą 2 veiksmą , km/l;
Kind, p – interpoli acijos koeficie ntas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
laikotar piu p;
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiro laikotar pio indeks as.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/473  
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio ir didelio greičio fazės ir taikomas WLTP bandymų ciklas.
4.5.5.1.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Atskirų OVC-FC HV ir NOVC-FCHV degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis
Atskiros transpor to priemonės degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis apskaičiuojamos paga l 
šią lygtį:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
čia:
FC ind,CS,p – atskiros transpor to priemonės degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis per 
nagr inėjamą laikotar pį p, atlikus A8/7 lentel ėje nurodytą 6 veiksmą , kg/100 km;
FC L,CS,p – transpor to priemonės L degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis per 
nagr inėjamą laikotar pį p, atlikus A8/7 lentel ėje nurodytą 5 veiksmą , kg/100 km;
FC H,CS,p – transpor to priemonės H degalų sąnaudos įkrov os palaikymo režimo sąlygomis per 
nagr inėjamą laikotar pį p, atlikus A8/7 lentel ėje nurodytą 5 veiksmą , kg/100 km;
Kind, p – interpoli acijos koeficie ntas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
laikotar piu p;
p – taikomo WLTP bandymų ciklo atskiro laikotar pio indeks as.
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio fazės ir taikomas WLTP bandymų 
ciklas.
4.5.5.2. Atskirų OVC-HEV ir OVC-FCHV degalų sąnaudos įkro vos naudojimo režimo sąlygomis
1A lygis
Pagal naudingumo koefic ientą pakoreguotos atskiros transpor to priemonės degalų sąnaudos įkro vos 
naudojimo režimo sąlygomis apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
FCind,CD ¼FCL,CDþKind×ðFC H,CD  – FC L,CDÞ
čia:
FC ind,CD – pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos atskiros transpor to priemonės dega lų 
sąnaudos įkrov os naudojimo režimo sąlygomis, l/100 km OVC-HEV atveju ir kg/100 km 
OVC-FCHV atveju;
FC L,CD – pagal naudingumo koeficie ntą pakoreguotos transpor to priemonės L degalų sąnaudos 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, l/100 km OVC-HEV atveju ir kg/100 km OVC-FCHV 
atveju;
FC H,CD – pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos transpor to priemonės H degalų sąnaudos 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, l/100 km OVC-HEV atveju ir kg/100 km OVC-FCHV 
atveju;
Kind – interpoli acijos koeficientas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei taikomo 
WLTP bandymų ciklo metu.
1B lygis
Atskiros transpor to priemonės degalų sąnaudos įkro vos naudojimo režimo sąlygomis apskaičiuojamos pagal 
šią lygtį:
FEind,CD ¼1
1=FE L,CDþK ind,p×ð1=FE H,CD  – 1=FE L,CDÞ
čia:
FEind,CD – atskiros transpor to priemonės degalų naudojimo efektyvumas įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis, km/l;
FEL,CD – transpor to priemonės L degalų naudojimo efektyvumas įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis, km/l;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/474 2021 11 26  
FEH,CD – transpor to priemonės H degalų naudojimo efektyvumas įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis, km/l;
Kind – interpoli acijos koeficientas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei taikomo 
WLTP bandymų ciklo metu.
4.5.5.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos atskirų OVC-HEV ir OVC-FC HV degalų sąnaudos
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos atskiros transpor to priemonės degalų sąnaudos apskaičiuojamos 
pagal šią lygtį:
FCind,weighted ¼FCL,weighted þKind×ðFC H,weighted  – FC L,weighted Þ
čia:
FC ind,weighted – pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos atskiros transpor to priemonės dega lų 
sąnaudos, l/100 km OVC-HEV atveju ir kg/100 km OVC-FCHV atveju;
FC L,weighted – pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos transpor to priemonės L degalų sąnaudos, 
l/100 km OVC-HEV atveju ir kg/100 km OVC-FCHV atveju;
FC H,weighted – pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos transpor to priemonės H degalų sąnaudos, 
l/100 km OVC-HEV atveju ir kg/100 km OVC-FCHV atveju;
Kind – interpoli acijos koeficientas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei taikomo 
WLTP bandymų ciklo metu.
4.5.6. Elektros energijos sąnaudų interpoli acija, taikoma atskiroms transpor to priemonėms
4.5.6.1. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos atskirų OVC-HEV ir OVC-FC HV įkro vos naudojimo režimo 
elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta energi ja
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos atskiros transpor to priemonės įkrov os naudojimo režimo 
elektros energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energija, 
apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
EC AC – ind,CD ¼EC AC – L,CD þKind×ðEC AC – H,CD  – EC AC – L,CD Þ
čia:
EC AC – ind,CD – pagal naudingumo koeficie ntą pakoreguotos atskiros transpor to priemonės įkro vos 
naudojimo režimo elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakar totinai įkrauta energi ja, Wh/km;
EC AC – L,CD – pagal naudingumo koeficie ntą pakoreguotos transpor to priemonės L įkro vos naudojimo 
režimo elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta 
energija, Wh/km;
EC AC – H,CD – pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos transpor to priemonės H įkrov os naudojimo 
režimo elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta 
energija, Wh/km;
Kind – interpoli acijos koeficientas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei taikomo 
WLTP bandymų ciklo metu.
4.5.6.2. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Pagal naudingumo koeficie ntą pakoreguotos atskirų OVC-HEV ir OVC-FC HV elektros energijos sąnaudos, 
grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta energi ja
Pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos atskiros transpor to priemonės elektros energijos sąnaudos, 
grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta elektros energija, apskaičiuojamos pagal šią lygtį:
EC AC – ind,weighted ¼EC AC – L,weighted þKind×ðEC AC – H,weighted  – EC AC – L,weighted ÞLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/475  
čia:
EC AC – ind,weighted – pagal naudingumo koefic ientą pakoreguotos atskiros transpor to priemonės elektros 
energijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta energija, 
Wh/km;
EC AC – L,weighted – pagal naudingumo koeficientą pakoreguotos transpor to priemonės L elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta energija, Wh/km;
EC AC – H,weighted – paga l naudingumo koeficientą pakoreguotos transpor to priemonės H elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar totinai įkrauta energija, Wh/km;
Kind – interpoliacijos koeficie ntas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
taikomo WLTP bandymų ciklo metu.
4.5.6.3. Atskirų OVC-HEV , OVC-FC HV ir PEV elektros energi jos sąnaudos
Atskirų OVC-HEV pagal šio priedo 4.3.3 punktą ir atskirų PEV pagal šio priedo 4.3.4 punktą elektros energijos 
sąnaudos apskaičiuojamos paga l šią lygtį:
EC ind,p¼EC L,pþKind,p×ðEC H,p – EC L,pÞ
čia:
EC ind,p – atskiros transpor to priemonės elektros energi jos sąnaudos nagr inėjamu laikotar piu p, 
Wh/km;
EC L,p – transpor to priemonės L elektros energi jos sąnaudos nagr inėjamu laikotar piu p, Wh/km;
EC H,p – transpor to priemonės H elektros energi jos sąnaudos nagr inėjamu laikotar piu p, Wh/km;
Kind,p – interpoli acijos koeficie ntas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
laikotar piu p;
p – taikomo bandymų ciklo atskiro laikotar pio indeks as.
1A lygis
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio fazės, taikomas WLTP miesto 
bandymų ciklas ir taikomas WLTP bandymų ciklas.
1B lygis
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio ir didelio greičio fazės ir taikomas WLTP bandymų ciklas.
4.5.7. Elektr inės ridos verčių interpoli acija, taikoma atskiroms transpor to priemonėms
4.5.7.1. Atskirų OVC-HEV ir OVC-FCHV visa elektr inė rida
Jei šis kriterijus
jAER L
RCDA,L – AER H
RCDA,Hj≤0:1
čia:
AER L – transpor to priemonės L visa elektr inė rida per taikomą WLTP bandymų ciklą, km;
AER H – transpor to priemonės H visa elektr inė rida per taikomą WLTP bandymų ciklą, km;
RCDA,L – transpor to priemonės L faktinė įkro vos naudojimo ciklo rida, km;
RCDA,H – transpor to priemonės H faktinė įkro vos naudojimo ciklo rida, km;
yra įvykdytas, atskiros transpor to priemonės visa elektr inė rida apskaičiuojama pagal šią lygtį:
AER ind,p¼AER L,pþKind,p×ðAER H,p – AER L,pÞLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/476 2021 11 26  
čia:
AER ind,p – atskiros transpor to priemonės visa elektr inė rida nagr inėjamu laikotar piu p, km;
AER L,p – transpor to priemonės L visa elektr inė rida nagr inėjamu laikotar piu p, km;
AER H,p – transpor to priemonės H visa elektr inė rida nagr inėjamu laikotar piu p, km;
Kind,p – interpoli acijos koeficie ntas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
laikotar piu p;
p – taikomo bandymų ciklo atskiro laikotar pio indeks as.
1A lygis
Nagr inėjami laikotar piai yra taikomas WLTP miesto bandymų ciklas ir taikomas WLTP bandymų ciklas.
1B lygis
Nagr inėjami laikotar piai yra taikomas WLTP bandymų ciklas.
Jei šiame punkt e nustatytas kriterijus neįvykdomas, transpor to priemonės H nustatyta VER taikoma visoms 
interpoliaci jos šeimos transpor to priemonėms.
4.5.7.2. Atskirų PEV grynoji elektr inė rida
Atskiros transpor to priemonės grynoji elektr inė rida apskaičiuojama paga l šią lygtį:
PER ind,p¼PER L,pþKind,p×ðPER H,p – PER L,pÞ
čia:
PER ind,p – atskiros transpor to priemonės grynoji elektr inė rida nagr inėjamu laikotar piu p, km;
PER L,p – transpor to priemonės L grynoji elektr inė rida nagr inėjamu laikotar piu p, km;
PER H,p – transpor to priemonės H grynoji elektr inė rida nagr inėjamu laikotar piu p, km;
Kind,p – interpoli acijos koeficie ntas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
laikotar piu p;
p – taikomo bandymų ciklo atskiro laikotar pio indeks as.
1A lygis
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio fazės, taikomas WLTP miesto 
bandymų ciklas ir taikomas WLTP bandymų ciklas.
1B lygis
Nagr inėjami laikotar piai yra taikomas WLTP bandymų ciklas.
4.5.7.3. Atskirų OVC-HEV ir OVC-FCHV visos elektr inės ridos ekvivalentas
Atskiros transpor to priemonės visos elektr inės ridos ekvivalentas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
EAER ind,p¼EAER L,pþKind,p×ðEAER H,p – EAER L,pÞ
čia:
EAER ind,p – atskiros transpor to priemonės visos elektr inės ridos ekvivalentas nagr inėjamu laikotar piu p, 
km;
EAER L,p – transpor to priemonės L visos elektr inės ridos ekvivalentas nagr inėjamu laikotar piu p, km;
EAER H,p – transpor to priemonės H visos elektr inės ridos ekvivalentas nagr inėjamu laikotar piu p, km;
Kind,p – interpoli acijos koeficie ntas, taikomas nagr inėjamai atskirai transpor to priemonei 
laikotar piu p;
p – taikomo bandymų ciklo atskiro laikotar pio indeks as.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/477  
1A lygis
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio fazės, taikomas WLTP miesto 
bandymų ciklas ir taikomas WLTP bandymų ciklas.
1B lygis
Nagr inėjami laikotar piai yra taikomas WLTP bandymų ciklas.
4.5.8. Verčių korega vimas
Gamint ojas gali sumažinti atskirą VERE vertę, nustatytą pagal šio papildomo priedo 4.5.7.3 punktą. Tokiais 
atvejais:
VERE fazės vertės sumažinamos sumažint os VERE vertės ir apskaičiuotos VERE vertės santykiu. Tokiu būdu 
netur i būti kompensuojami techniniai elementai, dėl kurių transpor to priemonę iš esmės reikėtų pašalinti iš 
interpoliaci jos šeimos.
4.6. Galutinių OVC-HEV bandymo rezultatų nuoseklioji apskaičiavimo procedūra
Be įkro vos palaikymo režimo sąlygomis atlikto dujinių išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo pagal 
šio priedo 4.1.1.1 punktą ir degalų sąnaudų ir degalų naudojimo efektyvumo bandymo pagal šio priedo 
4.2.1.1 punktą galutinių rezultatų nuosekliosios apskaičiavimo procedūros, šio priedo 4.6.1 ir 4.6.2 
punktuose aprašoma įkrov os naudojimo režimo sąlygomis atlikt o bandymo galutin ių rezultatų, taip pat 
įkro vos palaikymo režimo sąlygomis atlikto bandymo galutinių sver tinių rezultatų nuoseklioji apskaičia vimo 
tvarka.
4.6.1. OVC-HEV įkrov os naudojimo režimo sąlygomis atlikt o 1 tipo bandymo galutinių rezultatų nuoseklioji 
apskaičia vimo procedūra
Rezultatai apskaičiuojami A8/8 lentelėje nurodyta tvarka. Turi būti užregistr uojami visi skiltyje „Išvesties 
duomeny s“ pateikiami naudotini rezultatai. Skiltyje „Procesas“ aprašomi apskaičia vimui naudotini dokumento 
punktai arba pate ikiami papildomi apskaičia vimai.
A8/8 lentelėje pate iktose lygtyse ir rezultatuose naudojama nomenklatūra:
c visas taikomas bandymų ciklas;
p kiekviena taikomo ciklo fazė; apskaičiuojant VERE city (jei taikytina), p yra miesto ciklas;
i taikytini kriterinių išmetamųjų teršalų komponentai;
CS įkro vos palaikymo režimas;
CO 2 – išmetamo CO 2 masė.
A8/8 lentelė
Įkro vos naudojimo režimo sąlygomis gautų galutinių verčių apskaičiavimas (FE taik oma tik 1B lygiui) 
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
1 B8 priedas Įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis 
atlikt o bandymo 
rezultataiPagal šio priedo 3 priedėlį išmatuoti 
rezultatai, preliminar iai apskaičiuoti paga l 
šio priedo 4.3 punktą.ΔE REESS,j , Wh
dj, km
Įkrauta elektros energi ja pagal šio priedo 
3.2.4.6 punktą.EAC, Wh
Ciklo energi ja paga l B7 priedo 5 dalį. Ecycle, WsLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/478 2021 11 26  
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
Išmetamo CO 2 masė pagal B7 priedo 3.2.1 
punktą.MCO2,CD,j , g/km
Dujinio išmetamųjų teršalų junginio i 
masė pagal B8 priedo 4.1.3.1 punktą.Mi,CD,j, g/km
Pagal šio priedo 4.4.1.1 punktą nustatyta 
visa elektr inė rida.VER, km
Pagal šio priedo 2 priedėlį gali būti 
reikaling as išmetamo CO2 masės 
korega vimo koeficientas KCO2.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.KCO2
(g/km)/(Wh/km).
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M bandymo rezultatai (išskyr us 
KCO2).
1A lygis
B8 priedasNaudojamoji bater ijos energi ja pagal šio 
priedo 4.4.1.2.2 punktą.UBE city, Wh
Jei buvo nuvažiuotas taikomas WLTC 
miesto bandymų ciklas: visa elektr inė rida 
važiuojant mieste pagal šio priedo 
4.4.1.2.1 punktą.VER city, km
Išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis (jei 
taikoma) pagal B7 priedo 4 dalį.PN CD,j, kietųjų 
dalelių kiekis per 
kilometrą
Išmetamųjų kietųjų dalelių masė pagal B7 
priedo 4 dalį.PM CD,c, mg/km
2 1 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
Ecycle, WsSantykinio elektros energi jos pokyčio per 
kiekvieną ciklą apskaičia vimas paga l šio 
priedo 3.2.4.5.2 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo ir kiekvieno 
taikomo WLTC bandymų ciklo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.REEC i.
3 2 išvesties 
veiksma sREEC i. Pereinamojo ir patvir tinamojo ciklų 
nustatymas pagal šio priedo 3.2.4.4 
punktą.nvehLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/479  
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
Jei su viena transpor to priemone gali būti 
atliekamas daugiau kaip vienas bandymas 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, 
vidurkinimo tikslais kiekvienam 
bandymui suteikiamas toks pat 
pereinamojo ciklo numer is nveh.
Įkrov os naudojimo ciklo ridos nustatymas 
paga l šio priedo 4.4.3 punktą.ĮNCR km
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.
4 3 išvesties 
veiksma snveh; Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
transpor to priemonėms H, L ir, jei 
taikytina, M nustatomi pereinamieji ciklai.
Patikr inama, ar įvykdytas šios taisyklės 
6.3.2.2 punkt o d papunktyje 
nustatytas interpoli acijos kriterijus.nveh,L
nveh,H
jei taikoma:
nveh,M.
1A lygis
51 išvesties 
veiksma sMi,CD,j, g/km
PM CD,c, mg/km
PN CD,j, kietųjų dalelių 
kiekis per kilometrąPer nveh ciklų išmest o teršalų kiekio bendrų 
verčių apskaičiavi mas; kai taikomas 
interpoli acijos metoda s, vietoj nveh,H ciklų 
ir, jei taikytina, nveh,M ciklų naudojami nveh,L 
ciklai.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.Mi,CD,c , g/km
PM CD,c, mg/km
PN CD,c, kietųjų 
dalelių kiekis per 
kilometrą
1A lygis
65 išvesties 
veiksma sMi,CD,c , g/km
PM CD,c, mg/km
PN CD,c, kietųjų dalelių 
kiekis per kilometrąPer bandymus nustatyt o išmetamųjų 
teršalų kiekio vidurkinimas pagal 
kiekvieną atskirą WLTP bandymų ciklą, 
taikomą įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis atliekant 1 tipo bandymą, ir 
atitikties ribinėms vertėms patikra pagal 
B6 priedo A6/2 lentelę.Mi,CD,c,ave , g/km
PM CD,c,ave , mg/km
PN CD,c,ave , kietųjų 
dalelių kiekis per 
kilometrą
1A lygis
71 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
dj, km
UBE city, WhJei VER city nustatoma atlikus 1 tipo 
bandymą ir nuvažiav us taikomus WLTP 
bandymų ciklus, vertė apskaičiuojama 
paga l šio priedo 4.4.1.2.2 punktą.
Jei atliekamas daugiau nei vienas 
bandymas,
kiekvieno bandymo atveju ncity,pe vertė turi 
būti vienoda.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
VER city vidurkinimas.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.VER city, km
VER city,ave, kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/480 2021 11 26  
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
1A lygis
81 išvesties 
veiksma sdj, km Atskiros fazės ir ciklo naudingumo 
koeficientų (UF) apskaičiavimas
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.UF phase,j
UF cycle,c
3 išvesties 
veiksma snveh
4 išvesties 
veiksma snveh,L
1A lygis
91 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
dj, km
EAC, WhElektros energi jos sąnaudų apskaičia vimas 
remiantis įkrauta energi ja pagal šio priedo 
4.3.1 punktą.
Jei taikoma interpoli acija, turi būti taikoma 
nveh,L ciklų. Todėl, atsižvelgiant į privalomą 
išmetamo CO 2 masės pataisą, 
patvir tinamojo ciklo ir jo fazių elektros 
energijos sąnaudos prilyginamos nuliui
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.EC AC,CD, Wh/km
3 išvesties 
veiksma snveh
4 išvesties 
veiksma snveh,L
8 išvesties 
veiksma sUF phase,j
10 1 išvesties 
veiksma sMCO2,CD,j , g/km
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km)
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
nveh
nveh,L
UF phase,jĮkrov os naudojimo režimo sąlygomis 
išmetamo CO 2 masės apskaičia vimas 
paga l šio priedo 4.1.2 punktą.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, turi 
būti taikoma nveh,L ciklų. Atsižvelgiant į šio 
priedo 4.1.2 punktą, patvir tinamasis ciklas 
pakoreguojamas pagal šio priedo 2 
priedėlį.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.MCO2,CD , g/km
3 išvesties 
veiksma sdj, km
4 išvesties 
veiksma snveh
8 išvesties 
veiksma snveh,L
UF phase,j
11 1 išvesties 
veiksma sMCO2,CD,j , g/km
Mi,CD,j, g/km
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km)
nveh
nveh,L
UF phase,jDegalų sąnaudų ir degalų naudojimo 
efektyvumo įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis apskaičiavi mas pagal šio priedo 
4.2.2 punktą.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, turi 
būti taikoma nveh,L ciklų. Atsižvelgiant į šio 
priedo 4.1.2 punktą, patvir tinamojo ciklo 
MCO2,CD,j pakoreguojama paga l šio priedo 
2 priedėlį.1A lygis:
FC CD,j, l/100 km
FC CD, l/100 km
1B lygis:
FECD, km/l
3 išvesties 
veiksma snvehLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/481  
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
Jei tai 1A lygis, atskiros fazės degalų 
sąnaudos FC CD,j apskaičiuojamos 
naudojant pakoreguotą išmetamo CO2 
masę pagal B7 priedo 6 dalį.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.4 išvesties 
veiksma snveh,L
8 išvesties 
veiksma sUF phase,j
12 1 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
dj, kmJei taikytina, pirmojo taikomo WLTP 
bandymų ciklo elektros energi jos sąnaudų 
apskaičiavi mas, kaip aprašyta šio priedo 8 
priedėlio 2.1 punkt e.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.EC DC,CD,firs t, Wh/km
13 9 išvesties 
veiksma sEC AC,CD, Wh/km Kiekvienos transpor to priemonės 
bandymų vidurkinimas.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
H, L ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.Jei taikytina:
EC DC,CD,firs t,ave,  
Wh/km
1A lygis:
EC AC,CD,ave , Wh/km
MCO2,CD,a ve, g/km
FC CD,ave , l/100 km
1B lygis:
FECD,ave , km/l10 išvesties 
veiksma sMCO2,CD , g/km
11 išvesties 
veiksma sFC CD, l/100 km
FECD, km/l
12 išvesties 
veiksma sJei taikytina:
EC DC,CD,firs t, Wh/km
14 13 išvesties 
veiksma sEC AC,CD,ave , Wh/km
MCO2,CD,a ve, g/km
FECD,ave , km/lKiekvienos transpor to priemonės elektros 
energijos sąnaudų, degalų naudojimo 
efektyvumo ir išmetamo CO 2 masės 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis 
deklarav imas.
EC AC,weighted apskaičia vimas pagal šio 
priedo 4.3.2 punktą.1A lygis:
EC AC,CD,declared ,  
Wh/km
EC AC,weighted ,  
Wh/km
MCO2,CD,declared , g/km
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
H, L ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.1B lygis:
FECD,declared , km/l
15 13 išvesties 
veiksma sEC AC,CD,ave , Wh/km
Jei taikytina:
EC DC,CD,firs t,ave,  
Wh/kmJei taikytina:
elektros energijos sąnaudų korega vimas 
gam ybos atitikties tikslais, kaip aprašyta 
šio priedo 8 priedėlio 2.1 punkte.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
H, L ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.EC DC,CD,COP , Wh/km
14 išvesties 
veiksma sEC AC,CD,declared ,  
Wh/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/482 2021 11 26  
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
16
Interp o-
liaci jos 
šeimos 
rezulta -
tas.
Jeigu 
interpo-
liaci jos 
metoda s 
netaik o-
mas, 17 
veiksma s 
yra 
nereika -
lingas ir 
šio 
veiksmo 
išvesties 
rezultatas 
yra 
galutinis 
rezulta -
tas.15 išvesties 
veiksma sJei taikytina: EC DC,CD, 
COP, Wh/kmJeigu taikomas interpoliacijos metod as, 
atliekamas tarpinis suapvalinimas pagal 
šios taisyklės 6.1.8 punktą:
MCO2,CD suapvalinama iki dviejų skaičių po 
kablelio.Jei taikytina: EC DC, 
CD,COP ,final, Wh/km
1A lygis: EC AC,CD, 
final, Wh/km
MCO2,CD,final , g/km
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km
FC CD,final , l/100 km14 išvesties 
veiksma sEC AC,CD,declared ,  
Wh/km
EC AC,weighted, Wh/km
FECD,declared , km/l
MCO2,CD,declared , g/km
13 išvesties 
veiksma sFC CD,ave , l/100 km EC AC,CD,final ir EC AC,weighted,final 
suapvalinamos iki vieno skaičiaus po 
kablelio.
Jei taikytina:
EC DC,CD,COP suapvalinama iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
FC CD ir FECD suapvalinamos iki trijų skaičių 
po kablelio.
Gaunami transpor to priemonių H ir L ir, jei 
taikoma, transpor to priemonės M išvesties 
duomeny s.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
turi būti taikomas galutinis suapvalinimas 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą.
EC AC,CD , EC AC,weighted ir MCO2,CD 
suapvalinamos iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.
Jei taikytina:
EC DC,CD,COP suapvalinama iki artimiausio 
sveik o skaičiaus.
FC CD ir FECD suapvalinamos iki vieno 
skaičiaus po kablelio.1B lygis:
FECD,final , km/l
17
Atskiros 
trans -
porto 
prie-
monės 
rezulta -
tas.
Galutinis 
bandymo 
rezulta -
tas.16 išvesties 
veiksma sJei taikytina: EC DC,CD, 
COP ,final, Wh/km
EC AC,CD,final , Wh/km
MCO2,CD,final , g/km
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km
FC CD,final , l/100 km 
FECD,final , km/lAtskirų verčių, grindžiamų transpor to 
priemonių H ir L ir, jei taikoma, transpor to 
priemonės M įvesties duomenimis, 
interpoli acija
Galutinis atskiros transpor to priemonės 
verčių suapvalinimas atliekamas paga l šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.
EC AC,CD , EC AC,weighted ir MCO2,CD 
suapvalinamos iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.
Jei taikytina:
EC DC,CD,COP suapvalinama iki artimiausio 
sveik o skaičiaus.
FC CD suapvalinama iki vieno skaičiaus po 
kablelio.
Gaunami kiekvienos atskiros transpor to 
priemonės išvesties duomeny s.Jei taikytina: EC DC, 
CD,COP ,ind, Wh/km
1A lygis:
EC AC,CD,ind , Wh/km
MCO2,CD,ind , g/km
EC AC,weighted,ind ,  
Wh/km
FC CD,ind , l/100 km
1B lygis:
FECD,ind , km/lLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/483  
4.6.2. OVC-HEV įkro vos palaikymo ir įkrov os naudojimo režimų sąlygomis atlikt o 1 tipo bandymo galutin ių 
sver tinių rezultatų nuoseklioji apskaičiavimo procedūra
Rezultatai apskaičiuojami A8/9 lentelėje nurodyta tvarka. Turi būti užregistr uojami visi skiltyje „Išvesties 
duomeny s“ pateikiami naudotini rezultatai. Skiltyje „Procesas“ aprašomi apskaičia vimui naudotini dokumento 
punktai arba pate ikiami papildomi apskaičia vimai.
Šioje lentelėje pateikt ose lygtyse ir rezultatuose naudojama nomenklatūra:
c – nagr inėjamas laikotar pis yra visas taikomas bandymų ciklas;
p – kiekviena taikomo ciklo fazė; apskaičiuojant VERE city (jei taikytina), p yra miesto ciklas;
i – taikytini kriterinių išmetamųjų teršalų komponentai(išskyr us CO 2);
j – nagr inėjamo laikotar pio indeks as;
CS – įkro vos palaikymo režimas;
CD – įkro vos naudojimo režimas;
CO 2 – išmetamo CO 2 masė;
ĮEEK S – įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema.
A8/9 lentelė
Įkro vos naudojimo ir įkro vos palaikymo režimų sąlygomis gautų galutinių svertinių verčių apsk aičia vimas (FE 
taik oma tik 1B lygiui) 
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
1 1 išvesties 
veiksma s pagal  
A8/8 lentelęMi,CD,j, g/km
PN CD,j, kietųjų dalelių 
kiekis per kilometrą
PM CD,c, mg/km
MCO2,CD,j , g/km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
VER, km
EAC, WhĮvesties duomeny s, grindžiami papildomu 
įkro vos naudojimo ir įkro vos palaikymo 
režimų duomenų apdorojimu.MCO2,CD,j , g/km
VER, km
EAC, Wh
MCO2,CS,declared , g/km
MCO2,CD,declared , g/km
MCO2,CD,a ve, g/km
1A lygis
Mi,CD,j, g/km
PN CD,j, kietųjų 
dalelių kiekis per 
kilometrą
PM CD,c, mg/km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
VER city,ave, km
nveh
ĮNCR, km
nveh,L
nveh,H
UF phase,j
UF cycle,c
Mi,CS,c,6 , g/km
MCO2,CS ,p7 išvesties 
veiksma s pagal  
A8/8 lentelęVER city,ave, km
3 išvesties 
veiksma s pagal  
A8/8 lentelęnveh
ĮNCR, km
4 išvesties 
veiksma s pagal  
A8/8 lentelęnveh,L
nveh,H
8 išvesties 
veiksma s pagal  
A8/8 lentelęUF phase,j
UF cycle,c
6 išvesties 
veiksma s pagal  
A8/5 lentelęMi,CS,c,6 , g/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/484 2021 11 26  
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
7 išvesties 
veiksma s pagal  
A8/5 lentelęMCO2,CS,declared , g/km
MCO2,CS ,pĮkrov os naudojimo režimo atveju gaunami 
kiekvieno įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis atlikt o bandymo išvesties 
duomeny s. Įkrov os palaikymo režimo 
atveju gaunami išvesties duomenys, kai tik 
suvidurkinamos įkro vos palaikymo 
režimo sąlygomis atliktų bandymų 
vidutinės vertės.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M bandymo rezultatai (išskyr us 
KCO2).
Pagal šio priedo 2 priedėlį gali būti 
reikaling as išmetamo CO2 masės 
korega vimo koeficientas KCO2KCO2
(g/km) / (Wh/km)
14 išvesties 
veiksma s pagal  
A8/8 lentelęMCO2,CD,declared , g/km
13 išvesties 
veiksma s pagal  
A8/8 lentelęMCO2,CD,a ve, g/km
KCO2
(g/km) / (Wh/km)
1A lygis
21 išvesties 
veiksma sMi,CD,j, g/km
PN CD,j, kietųjų dalelių 
kiekis per kilometrą
PM CD,c, mg/km
nveh
nveh,L
UF phase,j
UF cycle,c
Mi,CS,c,6 , g/kmIšmetamųjų teršalų junginių (išskyr us 
MCO2,weight ed) sver tinių verčių 
apskaičiavi mas pagal šio priedo 
4.1.3.1–4.1.3.3 punktus (imtinai).
Pastaba.
Mi,CS,c,6 apima PN CS,c ir PM CS,c.
Gaunami kiekvieno įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis atlikt o bandymo 
išvesties duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
L, H ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.Mi,weighted , g/km
PN weighted , kietųjų 
dalelių kiekis per 
kilometrą
PM weighted , mg/km
3 1 išvesties 
veiksma sMCO2,CD,j , g/km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
nveh
ĮNCR, km
MCO2,CS,declared , g/km
MCO2,CS ,pVisos elektr inės ridos ekvivalento 
apskaičiavi mas pagal šio priedo 
4.4.4.1 ir 4.4.4.2 punktus ir faktinės 
įkro vos naudojimo ciklo ridos 
apskaičiavi mas pagal šio priedo 4.4.5 
punktą.
Gaunami kiekvieno įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis atlikt o bandymo 
išvesties duomeny s.
ĮNCR suapvalinama pagal šios taisyklės 
6.1.8 punktą iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
L, H ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.VERE, km
VERE p, km
FĮNR, km
4 1 išvesties 
veiksma sVER, km Gaunami kiekvieno įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis atlikt o bandymo 
išvesties duomeny s.VER interpoliacijos 
galim ybė.
3 išvesties 
veiksma sFĮNR, km. Jei taikomas VER interpoli acijos metodas, 
paga l šio priedo 4.5.7.1 punktą 
patikr inama transpor to priemonių H, L ir, 
jei taikytina, M tarpusav io interpoliacijos 
galim ybė.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, ši 
reikalavimą turi atitikti kiekvienas 
bandymas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/485  
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
5
Interp o-
liaci jos 
šeimos 
rezulta -
tas.
Jeigu 
interpo-
liaci jos 
metoda s 
netaik o-
mas, 9 
veiksma s 
yra 
nereika -
lingas ir 
šio 
veiksmo 
išvesties 
rezultatas 
yra 
galutinis 
rezulta -
tas.1 išvesties 
veiksma sVER, km VER vidurkinimas ir VER deklarav imas.
Deklar uojamoji VER suapvalinama pagal 
šios taisyklės 6.1.8 punktą iki tiek skaičių 
po kablelio, kiek nurodyta B6 priedo A6/1 
lentelėje.
Jeigu taikomas interpoliacijos metod as ir 
yra įvykdytas VER interpoliacijos 
galim ybės kriterijus, VER suapvalinama 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
Gaunami transpor to priemonių H ir L ir, jei 
taikoma, transpor to priemonės M išvesties 
duomeny s.
Jeigu interpoliaci jos metodas taikomas, bet 
kriterijus nėra įvykdytas, transpor to 
priemonės H VER taikoma visai 
interpoli acijos šeimai ir suapvalinama 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
VER suapvalinama paga l šios taisyklės 
6.1.8 punktą iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.VER ave, km
1A lygis
VER dec, km
1A lygis:
61 išvesties 
veiksma sMi,CD,j, g/km
MCO2,CD,j , g/km
nveh
nveh,L
UF phase,j
Mi,CS,c,6 , g/km
MCO2,CS,declared , g/km
MCO2,CD,declared , g/km
MCO2,CD,a ve, g/kmSver tinės išmetamo CO2 masės ir degalų 
sąnaudų apskaičiavimas pagal šio priedo 
4.1.3.1 ir 4.2.3 punktus.
Gaunami kiekvieno įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis atlikt o bandymo 
išvesties duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, turi 
būti taikoma nveh,L ciklų. Atsižvelgiant į šio 
priedo 4.1.2 punktą, patvir tinamojo ciklo 
MCO2,CD,j pakoreguojama paga l šio priedo 
2 priedėlį.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
H, L ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.MCO2,weight ed, g/km
FC weighted , l/100 km
7 1 išvesties 
veiksma sEAC, Wh Elektros energi jos sąnaudų apskaičia vimas 
remiantis VERE pagal šio priedo 
4.3.3.1 ir 4.3.3.2 punktus.
Gaunami kiekvieno įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis atlikt o bandymo 
išvesties duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
H, L ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.EC, Wh/km
EC p, Wh/km
3 išvesties 
veiksma sVERE, km
VERE p, kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/486 2021 11 26  
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
8
Interp o-
liaci jos 
šeimos 
rezulta -
tas.
Jeigu 
interpo-
liaci jos 
metoda s 
netaik o-
mas, 9 
veiksma s 
yra 
nereika -
lingas ir 
šio 
veiksmo 
išvesties 
rezultatas 
yra 
galutinis 
rezulta -
tas.1 išvesties 
veiksma sVER city, ave, km 1B lygis
EC vidurkinimas ir EC deklarav imas.
ECp,final ¼ECp,ave×ECdec
ECave
1A lygis ir 1B lygis
Vidurkinimas ir tarpinis suapvalinimas 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą.
Jeigu taikomas interpoliacijos metod as, 
atliekamas tarpinis suapvalinimas pagal 
šios taisyklės 6.1.8 punktą.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
VER city,ave, VERE ir VERE p suapvalinamos 
iki vieno skaičiaus po kablelio.
MCO2,weight ed suapvalinama iki dviejų 
skaičių po kablelio.
FC weighted suapvalinama iki trijų skaičių po 
kablelio.
EC ir EC p suapvalinamos iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
Gaunami kiekvienos transpor to 
priemonės H ir L ir, jei taikoma, transpor to 
priemonės M išvesties duomenys.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
turi būti taikomas galutinis bandymo 
rezultatų suapvalinimas pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.
VER city,ave, VERE ir VERE p suapvalinamos 
iki artimiausio sveik ojo skaičiaus.
MCO2,weight ed suapvalinama iki artimiausio 
sveik o skaičiaus.
FC weighted suapvalinama iki vieno skaičiaus 
po kablelio.
EC ir EC p suapvalinamos iki artimiausio 
sveik ojo skaičiaus.1B lygis
EC dec, Wh/km
EC p,final , Wh/km
VERE final, km
1A lygis
VER city,final, km
MCO2,weight ed,final ,  
g/km
FC weighted,final ,  
l/100 km
EC final, Wh/km
EC p,final , Wh/km
VERE final, km
VERE p,final , km6 išvesties 
veiksma sMCO2,weight ed, g/km
FC weighted , l/100 km
7 išvesties 
veiksma sEC, Wh/km
EC p, Wh/km
3 išvesties 
veiksma sVERE, km
VERE p, km
5 išvesties 
veiksma sVER dec, km
VER ave, kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/487  
Veiksmo 
Nr.Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
9
Atskiros 
trans -
porto 
prie-
monės 
rezulta -
tas.
Galutinis 
bandymo 
rezulta -
tas.5 išvesties 
veiksma sVER dec, km Atskirų verčių, pagrįstų transpor to 
priemonių mažo, vidutinio ir didelio 
greičio įvesties duomenimis pagal šio 
priedo 4.5 punktą, interpoliaci ja ir 
galutinis suapvalinimas pagal šios taisyklės 
6.1.8 punktą.
VER ind, VER city,ind, VERE ind ir VERE p,ind 
suapvalinamos iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.
MCO2,weight ed,ind suapvalinama iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.
EC weighted,ind suapvalinama iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
FC weighted,ind suapvalinama iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
EC ind ir EC p,ind suapvalinamos iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.
Gaunami kiekvienos atskiros transpor to 
priemonės išvesties duomeny s.EC ind, Wh/km
EC p,ind, Wh/km
VERE ind, km
1A lygis:
VER ind, km
VER city,ind, km
MCO2,weight ed,ind ,  
g/km
FC weighted,ind ,  
l/100 km
VERE p,ind, km8 išvesties 
veiksma sVER city,final, km
MCO2,weight ed,final , g/km
FC weighted,final ,  
l/100 km
EC final, Wh/km
EC p,final , Wh/km
VERE final, km
VERE p,final , km
4 išvesties 
veiksma sVER interpoliacijos 
galim ybė
1 išvesties 
veiksma sĮNCR
ĮNCR suapvalinama pagal šios taisyklės 
6.1.8 punktą iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.ĮNCR,fi nal
4.6.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Galutinių OVC-FC HV bandymo rezultatų nuoseklioji apskaičiavimo procedūra
Šiame punkt e aprašomas nuoseklus galutinių bandymo rezultatų, gautų įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, 
ir galutinių sver tinių bandymo rezultatų, gautų įkro vos palaikymo ir įkro vos naudojimo režimų sąlygomis, 
apskaičia vimas.
4.6.3.1. OVC-FCHV įkrov os palaikymo režimo sąlygomis atlikt o 1 tipo bandymo galutinių rezultatų nuoseklioji 
apskaičia vimo procedūra
Rezultatai apskaičiuojami A8/9a lentel ėje nurodyta tvarka. Turi būti užregistr uojami visi skiltyje „Išvesties 
duomeny s“ pateikiami naudotini rezultatai. Skiltyje „Procesas“ aprašomi apskaičia vimui naudotini dokumento 
punktai arba pate ikiami papildomi apskaičia vimai.
A8/8 lentelėje pate iktose lygtyse ir rezultatuose naudojama nomenklatūra:
c visas taikomas bandymų ciklas;
p kiekviena taikomo ciklo fazė; apskaičiuojant VERE city (jei taikytina), p yra miesto ciklas;
CS įkro vos palaikymo režimas;
A8/9a lentelė
OVC-FC HV įkro vos naudojimo režimo sąlygomis gautų galutinių verčių apskaičiavimas 
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
1 B8 priedas Įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis 
atlikt o bandymo 
rezultataiPagal šio priedo 3 priedėlį išmatuoti 
rezultatai, preliminar iai apskaičiuoti paga l 
šio priedo 4.3 punktą.ΔE REESS,j , Wh
dj, km
Naudojamoji bater ijos energi ja pagal šio 
priedo 4.4.1.2.2 punktą.UBE city, Wh
Įkrauta elektros energi ja pagal šio priedo 
3.2.4.6 punktą.EAC, Wh
Ciklo energi ja paga l B7 priedo 5 dalį. Ecycle, WsLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/488 2021 11 26  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
Išmetamo CO 2 masė pagal B7 priedo 3.2.1 
punktą.FC CD,j, kg/100 km
Pagal šio priedo 4.4.1.1 punktą nustatyta 
visa elektr inė rida.VER, km
Jei buvo nuvažiuotas taikomas WLTC 
miesto bandymų ciklas: visa elektr inė rida 
važiuojant mieste pagal šio priedo 
4.4.1.2.1 punktą.VER city, km
Pagal šio priedo 2 priedėlį gali būti 
reikaling as išmetamo H2 dega lų sąnaudų 
korega vimo koeficientas Kfuel,FCHV .Kfuel,FCHV
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km)
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M bandymo rezultatai (išskyr us 
Kfuel,FCHV ).
2 1 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
Ecycle, WsSantykinio elektros energi jos pokyčio per 
kiekvieną ciklą apskaičia vimas paga l šio 
priedo 3.2.4.5.2 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo ir kiekvieno 
taikomo WLTC bandymų ciklo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.REEC i
3 2 išvesties 
veiksma sREEC i. Pereinamojo ir patvir tinamojo ciklų 
nustatymas pagal šio priedo 3.2.4.4 
punktą.
Jei su viena transpor to priemone gali būti 
atliekamas daugiau kaip vienas bandymas 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, 
vidurkinimo tikslais kiekvienam 
bandymui suteikiamas toks pat 
pereinamojo ciklo numer is nveh.nveh
Įkrov os naudojimo ciklo ridos nustatymas 
paga l šio priedo 4.4.3 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.ĮNCR km
4 3 išvesties 
veiksma snveh Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
transpor to priemonėms H, L ir, jei 
taikytina, M nustatomi pereinamieji ciklai.
Patikr inama, ar įvykdytas šios taisyklės 
6.3.2.2 punkt e nustatytas interpoliaci jos 
kriterijus.nveh,L
nveh,H
jei taikoma:
nveh,M.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/489  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
5 1 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
dj, km
UBE city, WhJei VER city nustatoma atlikus 1 tipo 
bandymą ir nuvažiav us taikomus WLTP 
bandymų ciklus, vertė apskaičiuojama 
paga l šio priedo 4.4.1.2.2 punktą.
Jei atliekamas daugiau nei vienas 
bandymas,
kiekvieno bandymo atveju ncity,pe vertė turi 
būti vienoda.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
VER city vidurkinimas.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.VER city, km
VER city,ave, km
6 1 išvesties 
veiksma sdj, km Atskiros fazės ir ciklo naudingumo 
koeficientų (UF) apskaičiavimasUF phase,j
UF cycle,c
3 išvesties 
veiksma snveh Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
4 išvesties 
veiksma snveh,L Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.
7 1 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
dj, km
EAC, WhElektros energi jos sąnaudų apskaičia vimas 
remiantis įkrauta energi ja pagal šio priedo 
4.3.1 ir 4.3.2 punktus.
Jei taikoma interpoli acija, turi būti taikoma 
nveh,L ciklų. Todėl, atsižvelgiant į privalomą 
išmetamo CO 2 masės pataisą, 
patvir tinamojo ciklo ir jo fazių elektros 
energijos sąnaudos prilyginamos nuliui.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.EC AC,weighted ,  
Wh/km
EC AC,CD, Wh/km
3 išvesties 
veiksma snveh
4 išvesties 
veiksma snveh,L
6 išvesties 
veiksma sUF phase,j
8 1 išvesties 
veiksma sFC CD,j, l/100 km
Kfuel,FCHV (kg/100 km)/ 
(Wh/100 km)Degalų sąnaudų įkro vos naudojimo 
režimo sąlygomis apskaičiavi mas pagal šio 
priedo 4.2.2 punktą.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, turi 
būti taikoma nveh,L ciklų. Atsižvelgiant į šio 
priedo 4.1.2 punktą, patvir tinamasis ciklas 
pakoreguojamas pagal šio priedo 2 
priedėlį.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M išvesties duomeny s.FC CD, kg/100 km
3 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
4 išvesties 
veiksma sdj, km
6 išvesties 
veiksma snveh
nveh,L
UF phase,jLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/490 2021 11 26  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
[rezer vuota]
10 7 išvesties 
veiksma s
8 išvesties 
veiksma sEC AC,weighted , Wh/km
EC AC,CD, Wh/km
FC CD, kg/100 kmKiekvienos transpor to priemonės 
bandymų vidurkinimas.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
H, L ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.EC AC,weighted,ave ,  
Wh/km
EC AC,CD,ave , Wh/km
FC CD,ave , kg/100 km
11 10 išvesties 
veiksma sEC AC,CD,ave , Wh/km
FC CD,ave , kg/100 kmKiekvienos transpor to priemonės elektros 
energijos sąnaudų ir degalų sąnaudų 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis 
deklarav imas.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
H, L ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.EC AC,CD,declared ,  
Wh/km
FC CD,declared ,  
kg/100 km
[Rezer vuota]
13
Interp oliaci ­
jos šeimos 
rezultatas.
Jeigu interpo­
liacijos meto ­
das netaik o­
mas, 17 
veiksma s yra 
nereikaling as 
ir šio veiksmo 
išvesties 
rezultatas yra 
galutinis 
rezultatas.11 išvesties 
veiksma sEC AC,CD,declared ,  
Wh/kmJeigu taikomas interpoliacijos metod as, 
atliekamas tarpinis suapvalinimas pagal 
šios taisyklės 6.1.8 punktą.
MCO2,CD suapvalinama iki dviejų skaičių po 
kablelio.
EC AC,CD ir EC AC,weighted suapvalinamos iki 
vieno skaičiaus po kablelio.
Gaunami transpor to priemonių H ir L ir, jei 
taikoma, transpor to priemonės M išvesties 
duomeny s.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
turi būti taikomas galutinis suapvalinimas 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą.
EC AC,CD , EC AC,weighted ir MCO2,CD 
suapvalinamos iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.EC AC,CD,final , Wh/km
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km
FC CD,final , l/100 km
10 išvesties 
veiksma sEC AC,weighted,ave ,  
Wh/km
FC CD,ave , kg/100 km
14
Atskiros 
transpor to 
priemonės 
rezultatas.
Galutinis 
bandymo 
rezultatas.13 išvesties 
veiksma sEC AC,CD,final , Wh/km
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km
FC CD,final , kg/100 kmAtskirų verčių, grindžiamų transpor to 
priemonių H ir L ir, jei taikoma, transpor to 
priemonės M įvesties duomenimis, 
interpoli acija
Galutinis atskiros transpor to priemonės 
verčių suapvalinimas atliekamas paga l šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.
EC AC,CD ir EC AC,weighted suapvalinamos iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.
Gaunami kiekvienos atskiros transpor to 
priemonės išvesties duomeny s.EC AC,CD,ind , Wh/km
EC AC,weighted,ind ,  
Wh/km
FC CD,ind , kg/100 kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/491  
4.6.3.2. OVC-FCHV įkrov os palaikymo ir įkrov os naudojimo režimų sąlygomis gautų 1 tipo bandymo galutinių 
sver tinių rezultatų nuoseklioji apskaičiavimo procedūra
Rezultatai apskaičiuojami A8/9a lentelėje nurodyta tvarka. Turi būti užregistr uojami visi skilties „Išvesties 
duomeny s“ taikytini rezultatai. Skiltyje „Procesas“ aprašomi apskaičiavimu i naudotini dokumento punktai 
arba pateikiami papildomi apskaičia vimai.
Šioje lentelėje pateikt ose lygtyse ir rezultatuose naudojama nomenklatūra:
c – nagr inėjamas laikotar pis yra visas taikomas bandymų ciklas;
p – kiekviena taikomo ciklo fazė; apskaičiuojant VERE city (jei taikytina), p yra miesto ciklas;
j – nagr inėjamo laikotar pio indeks as;
CS – įkro vos palaikymo režimas;
CD – įkro vos naudojimo režimas;
ĮEEK S – įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema.
A8/9b lentelė
OVC-FC HV įkro vos naudojimo ir įkro vos palaikymo režimų sąlygomis gautų galutinių svertinių verčių 
apskaičiavimas 
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
1 1 išvesties 
veiksma s 
paga l A8/9a 
lentelęFC CD,j, kg/100 km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
VER, km
EAC, WhĮvesties duomeny s, grindžiami papildomu 
įkro vos naudojimo ir įkro vos palaikymo 
režimų duomenų apdorojimu.
Įkrov os naudojimo režimo atveju gaunami 
kiekvieno įkro vos naudojimo režimo 
sąlygomis atlikt o bandymo išvesties 
duomeny s. Įkrov os palaikymo režimo 
atveju gaunami išvesties duomenys, kai tik 
suvidurkinamos įkro vos palaikymo 
režimo sąlygomis atliktų bandymų 
vidutinės vertės.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H, L ir, jei 
taikytina, M bandymo rezultatai (išskyr us 
Kfuel,FCHV ).FC CD,j, kg/100 km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
VER, km
EAC, Wh
VER city,ave, km
nveh
ĮNCR, km
nveh,L
nveh,H
UF phase,j
UF cycle,c
FC CS,declared ,  
kg/100 km
FC CS,p, kg/100 km
FC CD,declared ,  
kg/100 km
FC CD,ave , kg/100 km5 išvesties 
veiksma s 
paga l A8/9a 
lentelęVER city,ave, km
3 išvesties 
veiksma s 
paga l A8/9a 
lentelęnveh
ĮNCR, km
4 išvesties 
veiksma s 
paga l A8/9a 
lentelęnveh,L
nveh,H
6 išvesties 
veiksma s 
paga l A8/9a 
lentelęUF phase,j
UF cycle,c
5 išvesties 
veiksma s 
paga l A8/7 
lentelęFC CS,declared ,  
kg/100 km
FC CS,p, kg/100 km
11 išvesties 
veiksma s 
paga l A8/9a 
lentelęFC CD,declared ,  
kg/100 km
10 išvesties 
veiksma s 
paga l A8/9a 
lentelęFC CD,ave , kg/100 kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/492 2021 11 26  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
Kfuel,FCHV
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km).Pagal šio priedo 2 priedėlį gali būti 
reikaling as H2 korega vimo koeficientas 
Kfuel,FCHV .Kfuel,FCHV
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km)
2 1 išvesties 
veiksma sFC CD,j, kg/100 km
ΔE REESS,j , Wh
dj, km
nveh
ĮNCR, kmVisos elektr inės ridos ekvivalento 
apskaičiavi mas pagal šio priedo 
4.4.4.1 ir 4.4.4.2 punktus ir faktinės 
įkro vos naudojimo ciklo ridos 
apskaičiavi mas pagal šio priedo 4.4.5 
punktą.
Gaunami kiekvieno įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis atlikt o bandymo 
išvesties duomeny s.
ĮNCR suapvalinama pagal šios taisyklės 
6.1.8 punktą iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
L, H ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.VERE, km
VERE p, km
FĮNR, km
3 1 išvesties 
veiksma sVER, km; Gaunami kiekvieno įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis atlikt o bandymo 
išvesties duomeny s.
Jei taikomas VER interpoli acijos metodas, 
paga l šio priedo 4.5.7.1 punktą 
patikr inama transpor to priemonių H, L ir, 
jei taikytina, M tarpusav io interpoliacijos 
galim ybė.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, ši 
reikalavimą turi atitikti kiekvienas 
bandymas.VER interpoliacijos 
galim ybė.
2 išvesties 
veiksma sFĮNR, km
4
Interp oliaci -
jos šeimos 
rezultatas.
Jeigu interpo­
liacijos meto ­
das netaik o­
mas, 9 
veiksma s yra 
nereikaling as 
ir šio veiksmo 
išvesties 
rezultatas yra 
galutinis 
rezultatas.1 išvesties 
veiksma sVER, km VER vidurkinimas ir VER deklarav imas.
Deklar uojamoji VER suapvalinama pagal 
šios taisyklės 6.1.8 punktą iki tiek skaičių 
po kablelio, kiek nurodyta B6 priedo A6/1 
lentelėje.
Jeigu taikomas interpoliacijos metod as ir 
yra įvykdytas VER interpoliacijos 
galim ybės kriterijus, VER suapvalinama 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
Gaunami transpor to priemonių H ir L ir, jei 
taikoma, transpor to priemonės M išvesties 
duomeny s.
Jeigu interpoliaci jos metodas taikomas, bet 
kriterijus nėra įvykdytas, transpor to 
priemonės H VER taikoma visai 
interpoli acijos šeimai ir suapvalinama 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
VER suapvalinama paga l šios taisyklės 
6.1.8 punktą iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.VER ave, km
VER dec, kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/493  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
5 1 išvesties 
veiksma sFC CD,j, kg/100 km
nveh
nveh,L
UF phase,j
FC CS,declared ,  
kg/100 km
FC CD,declared ,  
kg/100 km
FC CD,ave , kg/100 kmSver tinės išmetamo CO2 masės ir degalų 
sąnaudų apskaičiavimas pagal šio priedo 
4.1.3.1 ir 4.2.3 punktus.
Gaunami kiekvieno įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis atlikt o bandymo 
išvesties duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, turi 
būti taikoma nveh,L ciklų. Atsižvelgiant į šio 
priedo 4.1.2 punktą, patvir tinamojo ciklo 
MCO2,CD,j pakoreguojama paga l šio priedo 
2 priedėlį.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
H, L ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.FC weighted ,  
kg/100 km
6 1 išvesties 
veiksma sEAC, Wh Elektros energi jos sąnaudų apskaičia vimas 
remiantis VERE pagal šio priedo 
4.3.3.1 ir 4.3.3.2 punktus.
Gaunami kiekvieno įkrov os naudojimo 
režimo sąlygomis atlikt o bandymo 
išvesties duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami kiekvienos transpor to priemonės 
H, L ir, jei taikytina, M išvesties duomeny s.EC, Wh/km
EC p, Wh/km
2 išvesties 
veiksma sVERE, km
VERE p, km
7
Interp oliaci -
jos šeimos 
rezultatas.
Jeigu interpo­
liacijos meto ­
das netaik o­
mas, 9 
veiksma s yra 
nereikaling as 
ir šio veiksmo 
išvesties 
rezultatas yra 
galutinis 
rezultatas.1 išvesties 
veiksma sVER city, ave, km Vidurkinimas ir tarpinis suapvalinimas 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą.
Jeigu taikomas interpoliacijos metod as, 
atliekamas tarpinis suapvalinimas pagal 
šios taisyklės 6.1.8 punktą.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
VER city,final, VERE ir VERE p suapvalinamos 
iki vieno skaičiaus po kablelio.
FC weighted suapvalinama iki trijų skaičių po 
kablelio.
EC ir EC p suapvalinamos iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
Gaunami kiekvienos transpor to 
priemonės H ir L ir, jei taikoma, transpor to 
priemonės M išvesties duomenys.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
turi būti taikomas galutinis bandymo 
rezultatų suapvalinimas pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.
VER city,ave, VERE ir VERE p suapvalinamos 
iki artimiausio sveik ojo skaičiaus.
FC weighted suapvalinama iki trijų skaičių po 
kablelio.
EC ir EC p suapvalinamos iki artimiausio 
sveik ojo skaičiaus.VER city,final, km
FC weighted,final ,  
kg/100 km
EC final, Wh/km
EC p,final , Wh/km
VERE final, km
VERE p,final , km5 išvesties 
veiksma sFC weighted , kg/100 km
6 išvesties 
veiksma sEC, Wh/km
EC p, Wh/km
3 išvesties 
veiksma sVERE, km
VERE p, km
5 išvesties 
veiksma sVER dec, km
VER ave, kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/494 2021 11 26  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
8 5 išvesties 
veiksma sVER dec, km Atskirų verčių, pagrįstų transpor to 
priemonių mažo, vidutinio ir didelio 
greičio įvesties duomenimis pagal šio 
priedo 4.5 punktą, interpoliaci ja ir 
galutinis suapvalinimas pagal šios taisyklės 
6.1.8 punktą.
VER ind, VER city,ind, VERE ind ir VERE p,ind 
suapvalinamos iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.
EC weighted,ind suapvalinama iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
FC weighted,ind suapvalinama iki trijų skaičių 
po kablelio.
EC ind ir EC p,ind suapvalinamos iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.
Gaunami kiekvienos atskiros transpor to 
priemonės išvesties duomeny s.VER ind, km
VER city,ind, km
FC weighted,ind ,  
kg/100 km
EC ind, Wh/km
EC p,ind, Wh/km
VERE ind, km
VERE p,ind, km7 išvesties 
veiksma sVER city,final, km
FC weighted,final ,  
kg/100 km
EC final, Wh/km
EC p,final , Wh/km
VERE final, km
VERE p,final , km
4 išvesties 
veiksma sVER interpoliacijos 
galim ybė.
1 išvesties 
veiksma sĮNCR
ĮNCR suapvalinama pagal šios taisyklės 
6.1.8 punktą iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.ĮNCR,fi nal
4.7. Nuoseklioji PEV galutinių bandymo rezultatų apskaičiavimo procedūra
Nuoseklių ciklų procedūros atveju rezultatai apskaičiuojami A8/10 lentelėje nurodyta tvarka, o sutr umpi ntos 
bandymų procedūros atveju – A8/11 lentelėje nurodyta tvarka. Turi būti užregistr uojami visi skiltyje 
„Išvesties duomeny s“ pate ikiami naudotini rezultatai. Skiltyje „Procesas“ aprašomi apskaičia vimui naudotini 
dokument o punktai arba pateiki ami papildomi apskaičiavimai.
4.7.1. Nuoseklioji PEV galutinių bandymo rezultatų apskaičiavimo procedūra, jei taikoma nuoseklių ciklų procedūra
Šioje lentelėje pateikt ose lygtyse ir rezultatuose naudojama nomenklatūra:
j nagr inėjamo laikotar pio indeks as.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/495  
A8/10 lentelė
Galutinių PEV verčių, nust atytų taik ant nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo procedūrą, apsk aičia vimas 
1A lygis  
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio fazės, taikomas WLTP miesto 
bandymų ciklas ir taikomas WLTP bandymų ciklas.  
1B lygis  
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio ir didelio greičio fazės ir taikomas WLTP bandymų ciklas.  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
1 B8 priedas Bandymų rezultatai Pagal šio priedo 3 priedėlį išmatuoti 
rezultatai, preliminar iai apskaičiuoti paga l 
šio priedo 4.3 punktą.ΔE REESS,j , Wh
dj, km
Naudojamoji bater ijos energi ja pagal šio 
priedo 4.4.2.2.1 punktą.UBE CCP, Wh
Įkrauta elektros energi ja pagal šio priedo 
3.4.4.3 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
EAC suapvalinama pagal šios taisyklės 6.1.8 
punktą iki vieno skaičiaus po kablelio. Jei 
taikomas interpoliacijos metod as, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.EAC, Wh
2 1 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
UBE CCP, WhIki galo nuvažiuotų taikomų WLTC fazių ir 
ciklų skaičiaus nustatymas paga l šio priedo 
4.4.2.2 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.nWLTC;
ncity;
nlow;
nmed;
nhigh;
nexHigh .
3 1 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
UBE CCP, WhSvorinių daugiklių apskaičiavimas pagal 
šio priedo 4.4.2.2 punktą.
Pastaba. Svorinių koeficie ntų skaičius 
priklauso nuo to, koks taikomas ciklas 
buvo naudojamas (3 ar 4 fazių WLTC). 
Jeigu tai 4 fazių WLTC, dar gali prireikti 
skliaustuose pateikiamų išvesties 
duomenų.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.KWLTC,1
KWLTC,2
KWLTC,3
(KWLTC,4)
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
(Kcity,4)
Klow,1
Klow,2
Klow,3
(Klow,4)
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
(Kmed,4 )
Khigh,1
Khigh,2
Khigh,3
(Khigh,4 )
KexHigh,1
KexHigh,2
KexHigh,3
(KexHigh,4 )2 išvesties 
veiksma snWLTC
ncity
nlow
nmed
nhigh
nexHighLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/496 2021 11 26  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
4 1 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
dj, km
UBE CCP, WhĮEEK S elektros energijos sąnaudų 
apskaičiavi mas pagal šio priedo 4.4.2.2 
punktą.EC DC,WL TC, Wh/km
EC DC,city , Wh/km
EC DC,low , Wh/km
EC DC,med , Wh/km
EC DC,high , Wh/km
EC DC,exHigh , Wh/km
EC DC,first , Wh/km2 išvesties 
veiksma snWLTC
ncity
nlow
nmed
nhigh
nexHighPirmo taikomo WLTP bandymų ciklo 
elektros energijos sąnaudų EC DC,first 
apskaičiavi mas, kaip aprašyta šio priedo 8 
priedėlio 1.1 punkt e.
3 išvesties 
veiksma sVisi svoriniai
koeficientaiGaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.
5 1 išvesties 
veiksma sUBE CCP, Wh Grynosios elektr inės ridos apskaičia vimas 
paga l šio priedo 4.4.2.2 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.GER WLTC, km
GER city, km
GER low, km
GER med, km
GER high, km
GER exHigh , km4 išvesties 
veiksma sEC DC,WL TC, Wh/km
EC DC,city , Wh/km
EC DC,low , Wh/km
EC DC,med , Wh/km
EC DC,high , Wh/km
EC DC,exHigh , Wh/km
6 1 išvesties 
veiksma sEAC, Wh Maitinimo tinklo elektros energijos 
sąnaudų apskaičiavimas pagal šio priedo 
4.3.4 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.EC WLTC, Wh/km
EC city, Wh/km
EC low, Wh/km
EC med, Wh/km
EC high, Wh/km
EC exHigh , Wh/km5 išvesties 
veiksma sGER WLTC, km
GER city, km
GER low, km
GER med, km
GER high, km
GER exHigh , km
7
Jeigu interpo ­
liaci jos meto ­
das netaik o­
mas, 10 
veiksmas yra 
nereikalingas ir 
šio veik smo 
GER WLTC,dec ir 
EC WLTC,dec 
išvesties rezul ­
tatas yra galuti­
nis rezultatas.5 išvesties 
veiksma sGER WLTC, km
GER city, km
GER low, km
GER med, km
GER high, km
GER exHigh , kmBandymų vidurkinimas pagal visas įvesties 
duomenų vertes.
GER WLTC,dec ir EC WLTC,dec , grindžiamų 
GER WLTC,ave ir EC WLTC,ave , deklarav imasGER WLTC,dec , km
GER WLTC,ave , km
GER city,ave, km
GER low,ave, km
GER med,ave , km
GER high,ave , km
GER exHigh,ave , kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/497  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
6 išvesties 
veiksma sEC WLTC, Wh/km
EC city, Wh/km
EC low, Wh/km
EC med, Wh/km
EC high, Wh/km
EC exHigh , Wh/kmGER regulia vimas atsižvelgiant į važiavimą 
mieste, mažu, vidutiniu, dideliu ir labai 
dideliu greičiu, remiantis GER WLTC,dec ir 
GER WLTC,ave santykiu:
AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
EC reguliavi mas atsižvelgiant į važia vimą 
mieste, mažu, vidutiniu, dideliu ir labai 
dideliu greičiu, remiantis EC WLTC,dec ir 
EC WLTC,ave santykiu:
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s. GER WLTC,dec ir EC WLTC, 
dec suapvalinamos pagal šios taisyklės 6.1.8 
punktą iki tiek skaičių po kablelio, kiek 
nurodyta B6 priedo A6/1 lentel ėje.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
GER WLTC,dec ir EC WLTC,dec suapvalinamos 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.EC WLTC,dec , Wh/km
EC WLTC,ave , Wh/km
EC city,ave, Wh/km
EC low,ave, Wh/km
EC med,ave , Wh/km
EC high,ave , Wh/km
EC exHigh,ave , Wh/km
EC DC,first,ave , Wh/km4 išvesties 
veiksma sEC DC,first , Wh/km
8 7 išvesties 
veiksma sEC WLTC,dec , Wh/km
EC WLTC,ave , Wh/km
EC DC,first,ave , Wh/kmElektros energi jos sąnaudų korega vimas 
gam ybos atitikties tikslais, kaip aprašyta 
šio priedo 8 priedėlio 1.1 punkte.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.EC DC,COP , Wh/km
9
Jeigu 
interpoliacijos 
metodas 
netaik omas, 10 
veiksmas yra 
nereikalingas ir 
šio veik smo 
išvesties 
rezultatas yra 
galutinis 
rezultatas.7 išvesties 
veiksma sGER city,ave, km
GER low,ave, km
GER med,ave , km
GER high,ave , km
GER exHigh,ave , kmTarpinis suapvalinimas pagal šios taisyklės 
6.1.8 punktą.
Jeigu taikomas interpoliacijos metod as, 
atliekamas tarpinis suapvalinimas pagal 
šios taisyklės 6.1.8 punktą:
GER city ir GER p suapvalinamos iki vieno 
skaičiaus po kablelio.GER city,final, km
GER low,final, km
GER med,final , km
GER high,final , km
GER exHigh,final , km
EC city,ave, Wh/km
EC low,ave, Wh/km
EC med,ave , Wh/km
EC high,ave , Wh/km
EC exHigh,ave , Wh/kmEC city,final, Wh/km
EC low,final, Wh/km
EC med,final , Wh/km
EC high,final , Wh/km
EC exHigh,fin al, Wh/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/498 2021 11 26  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
8 išvesties 
veiksma sEC DC,COP , Wh/km EC city ir EC p suapvalinamos iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
EC DC,COP suapvalinama iki vieno skaičiaus 
po kablelio.
Gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
turi būti taikomas galutinis bandymo 
rezultatų suapvalinimas pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą:
GER city ir GER p suapvalinamos iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.
EC city ir EC p suapvalinamos iki artimiausio 
sveik ojo skaičiaus.
EC DC,COP suapvalinama iki artimiausio 
sveik ojo skaičiaus.EC DC,COP ,final,  
Wh/km
10
Atskiros 
transpor to 
priemonės 
rezultatas.
Galutinis 
bandymo 
rezultatas.7 išvesties 
veiksma sGER WLTC,dec , km
EC WLTC,dec , Wh/kmAtskirų verčių, pagrįstų transpor to 
priemonių H ir L įvesties duomenimis 
paga l šio priedo 4.5 punktą, interpoli acija 
ir galutinis suapvalinimas pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.PER WLTC,ind , km;
PER city,ind, km;
PER low,ind, km;
PER med,ind , km;
PER high,ind , km;
PER exHigh,ind , km;9 išvesties 
veiksma sGER city,final, km
GER low,final, km
GER med,final , km
GER high,final , km
GER exHigh,final , km GER ind, GER city,ind ir GER p,ind 
suapvalinamos iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.
EC ind, ECc ity ir EC p,ind suapvalinamos iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.EC WLTC,ind , Wh/km;
EC city,ind, Wh/km;
EC low,ind, Wh/km;
EC med,ind , Wh/km;
EC high,ind , Wh/km;
EC exHigh,ind , Wh/km;EC city,final, Wh/km
EC low,final, Wh/km
EC med,final , Wh/km
EC high,final , Wh/km
EC exHigh,fin al, Wh/km
EC DC,COP ,ind suapvalinama iki artimiausio 
sveik ojo skaičiaus.
EC DC,COP ,final, Wh/km Gaunami kiekvienos atskiros transpor to 
priemonės išvesties duomeny s.EC DC,COP ,ind,  
Wh/km.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/499  
4.7.2. Nuoseklioji PEV galutinių bandymo rezultatų apskaičiavi mo procedūra, jei taikoma sutr umpinta bandymo 
procedūra
Šioje lentelėje pateikt ose lygtyse ir rezultatuose naudojama nomenklatūra:
j nagr inėjamo laikotar pio indeks as.
A8/11 lentelė
Galutinių PEV verčių, nust atytų taik ant sutr umpintą 1 tipo bandymo procedūrą, apskaičiavimas 
1A lygis  
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio greičio fazės, taikomas WLTP miesto 
bandymų ciklas ir taikomas WLTP bandymų ciklas.  
1B lygis  
Nagr inėjami laikotar piai yra mažo, vidutinio ir didelio greičio fazės ir taikomas WLTP bandymų ciklas.  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
1 B8 priedas Bandymų rezultatai Pagal šio priedo 3 priedėlį išmatuoti 
rezultatai, preliminar iai apskaičiuoti paga l 
šio priedo 4.3 punktą.ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
Naudojamoji bater ijos energi ja pagal šio 
priedo 4.4.2.1.1 punktą.UBE STP, Wh;
Įkrauta elektros energi ja pagal šio priedo 
3.4.4.3 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
EAC suapvalinama pagal šios taisyklės 6.1.8 
punktą iki vieno skaičiaus po kablelio.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.EAC, Wh.
2 1 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
UBE STP, WhSvorinių daugiklių apskaičiavimas pagal 
šio priedo 4.4.2.1 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.KWLTC,1
KWLTC,2
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
Kcity,4
Klow,1
Klow,2
Klow,3
Klow,4
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
Kmed,4
Khigh,1LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/500 2021 11 26  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
Khigh,2
KexHigh,1
KexHigh,2
3 1 išvesties 
veiksma sΔE REESS,j , Wh
dj, km
UBE STP, WhĮEEK S elektros energijos sąnaudų 
apskaičiavi mas pagal šio priedo 4.4.2.1 
punktą.
Pirmo taikomo WLTP bandymų ciklo 
elektros energijos sąnaudų EC DC,first 
apskaičiavi mas, kaip aprašyta šio priedo 8 
priedėlio 1.1 punkt e.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.EC DC,WL TC, Wh/km
EC DC,city , Wh/km
EC DC,low , Wh/km
EC DC, med, Wh/km
EC DC,high , Wh/km
EC DC,exHigh , Wh/km
EC DC,first , Wh/km2 išvesties 
veiksma sVisi svoriniai 
daugikliai
4 1 išvesties 
veiksma sUBE STP, Wh Grynosios elektr inės ridos apskaičia vimas 
paga l šio priedo 4.4.2.1 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.GER WLTC, km
GER city, km
GER low, km
GER med, km
GER high, km
GER exHigh , km3 išvesties 
veiksma sEC DC,WL TC, Wh/km
EC DC,city , Wh/km
EC DC,low , Wh/km
EC DC, med, Wh/km
EC DC,high , Wh/km
EC DC,exHigh ,
Wh/km
5 1 išvesties 
veiksma sEAC, Wh Maitinimo tinklo elektros energijos 
sąnaudų apskaičiavimas pagal šio priedo 
4.3.4 punktą.
Gaunami kiekvieno bandymo išvesties 
duomeny s.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny sEC WLTC, Wh/km
EC city, Wh/km
EC low, Wh/km
EC med, Wh/km
EC high, Wh/km
EC exHigh , Wh/km4 išvesties 
veiksma sGER WLTC, km
GER city, km
GER low, km
GER med, km
GER high, km
GER exHigh , km
6
Jeigu 
interpoliacijos 
metodas 
netaik omas, 9 
veiksmas yra 
nereikalingas ir 
šio veik smo 4 išvesties 
veiksma sGER WLTC, km
GER city, km
GER low, km
GER med, km
GER high, km
GER exHigh , kmBandymų vidurkinimas pagal visas įvesties 
duomenų vertes.
GER WLTC,dec ir EC WLTC,dec , grindžiamų 
GER WLTC,ave ir EC WLTC,ave , deklarav imas
GER regulia vimas atsižvelgiant į važiavimą 
mieste, mažu, vidutiniu, dideliu ir labai 
dideliu greičiu, remiantis GER WLTC,dec ir 
GER WLTC,ave santykiu:GER WLTC,dec , km
GER WLTC,ave , km
GER city,ave, km
GER low,ave, km
5 išvesties 
veiksma sEC WLTC, Wh/km
EC city, Wh/km
EC low, Wh/km
EC med, Wh/km
EC high, Wh/km
EC exHigh , Wh/km
3 išvesties 
veiksma sEC DC,first , Wh/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/501  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
GER WLTC,dec ir 
EC WLTC,dec 
išvesties 
rezultatas yra 
galutinis 
rezultatas.AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
EC reguliavi mas atsižvelgiant į važia vimą 
mieste, mažu, vidutiniu, dideliu ir labai 
dideliu greičiu, remiantis EC WLTC,dec ir 
EC WLTC,ave santykiu:
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s. GER WLTC,dec ir EC WLTC, 
dec suapvalinamos pagal šios taisyklės 6.1.8 
punktą iki tiek skaičių po kablelio, kiek 
nurodyta B6 priedo A6/1 lentel ėje.
Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
GER WLTC,dec ir EC WLTC,dec suapvalinamos 
paga l šios taisyklės 6.1.8 punktą iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.GER med,ave , km
GER high,ave , km
GER exHigh,ave , km
EC WLTC,dec , Wh/km
EC WLTC,ave , Wh/km
EC city,ave, Wh/km
EC low,ave, Wh/km
EC med,ave , Wh/km
EC high,ave , Wh/km
EC exHigh,ave , Wh/km
EC DC,first,ave , Wh/km
7 6 išvesties 
veiksma sEC WLTC,dec , Wh/km
EC WLTC,ave , Wh/km
EC DC,first,ave , Wh/kmElektros energi jos sąnaudų korega vimas 
gam ybos atitikties tikslais, kaip aprašyta 
šio priedo 8 priedėlio 1.1 punkte.
Jei taikomas interpoli acijos metodas, 
gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.EC DC,COP , Wh/km
8
Interp oliaci jos 
šeimos 
rezultatas.
Jeigu 
interpoliacijos 
metodas 
netaik omas, 9 
veiksmas yra 
nereikalingas ir 
šio veik smo 
išvesties 
rezultatas yra 
galutinis 
rezultatas.6 išvesties 
veiksma sGER city,ave, km
GER low,ave, km
GER med,ave , km
GER high,ave , km
GER exHigh,ave , km
EC city,ave, Wh/km
EC low,ave, Wh/km
EC med,ave , Wh/km
EC high,ave , Wh/kmTarpinis suapvalinimas pagal šios taisyklės 
6.1.8 punktą.
Jeigu taikomas interpoliacijos metod as, 
atliekamas tarpinis suapvalinimas pagal 
šios taisyklės 6.1.8 punktą:
GER city ir GER p suapvalinamos iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
EC city ir EC p suapvalinamos iki vieno 
skaičiaus po kablelio.
EC DC,COP suapvalinama iki vieno skaičiaus 
po kablelio.
Gaunami transpor to priemonių H ir L 
išvesties duomeny s.GER city,final, km
GER low,final, km
GER med,final , km
GER high,final , km
GER exHigh,final , km
EC city,final, Wh/km
EC low,final, Wh/km
EC med,final , Wh/km
EC high,final , Wh/km
EC exHigh,fin al, Wh/km
EC DC,COP ,final,  
Wh/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/502 2021 11 26  
Veiksmo Nr. Šaltinis Įvesties duomenys Procesas Išvesties duomeny s
EC exHigh,ave , Wh/km Jeigu interpoli acijos metoda s netaik omas, 
turi būti taikomas galutinis bandymo 
rezultatų suapvalinimas pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą:
GER city ir GER p suapvalinamos iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.
EC city ir EC p suapvalinamos iki artimiausio 
sveik ojo skaičiaus.
EC DC,COP suapvalinama iki artimiausio 
sveik ojo skaičiaus.7 išvesties 
veiksma sEC DC,COP , Wh/km
9
Atskiros 
transpor to 
priemonės 
rezultatas.
Galutinis 
bandymo 
rezultatas.6 išvesties 
veiksma sGER WLTC,dec , km
EC WLTC,dec , Wh/kmAtskirų verčių, pagrįstų transpor to 
priemonių H ir L įvesties duomenimis 
paga l šio priedo 4.5 punktą, interpoli acija 
ir galutinis suapvalinimas pagal šios 
taisyklės 6.1.8 punktą.GER WLTC,ind , km
GER city,ind, km
GER low,ind, km
GER med,ind , km
GER high,ind , km
GER exHigh,ind , km8 išvesties 
veiksma sGER city,final, km
GER low,final, km
GER med,final , km
GER high,final , km
GER exHigh,final , km
EC city,final, Wh/km
EC low,final, Wh/km
EC med,final , Wh/km
EC high,final , Wh/km
EC exHigh,fin al, Wh/km
EC DC,COP ,final, Wh/kmGER ind, GER city,ind ir GER p,ind 
suapvalinamos iki artimiausio sveik ojo 
skaičiaus.EC WLTC,ind , Wh/km
EC city,ind, Wh/km
EC low,ind, Wh/km
EC med,ind , Wh/km
EC high,ind , Wh/km
EC exHigh,ind , Wh/km
EC ind, ECc ity ir EC p,ind suapvalinamos iki 
artimiausio sveik ojo skaičiaus.
EC DC,COP ,ind suapvalinama iki artimiausio 
sveik ojo skaičiaus.
Gaunami kiekvienos atskiros transpor to 
priemonės išvesties duomeny s.EC DC,COP ,ind, Wh/kmLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/503  
1 priedėlis 
ĮEEK S įkro vos būsena 
1. BAN DYMŲ SEK OS IR ĮEEK S PROFILIAI: OVC-HEV IR OVC-FCHV (JEI TAIKOMA) BAN DYMAS ĮKROVOS NAUDOJIMO IR 
ĮKROVOS PALAIKYMO REŽIMŲ SĄL YGOMIS
1.1. OVC-HEV ir OVC-FC HV bandymų seka pagal 1 variantą
Įkrov os naudojimo 1 tipo bandymas vėliau neatliekant įkro vos palaikymo 1 tipo bandymo (A8.App1/1 pav.)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/504 2021 11 26  
A8.App1/1 pav.
OVC-HEV ir OVC-FCHV įkro vos naudojimo 1 tipo bandymas
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/505  
1.2. OVC-HEV ir OVC-FC HV bandymų seka pagal 2 variantą
Įkrov os palaikymo 1 tipo bandymas vėliau neatliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo (A8.App1/2 pav.)
A8.App1/2 pav.
OVC-HEV ir OVC-FCHV įkro vos palaikymo 1 tipo bandymas
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/506 2021 11 26  
1.3. OVC-HEV ir OVC-FC HV bandymų seka pagal 3 variantą
Įkrov os naudojimo 1 tipo bandymas su vėliau atliekamu įkro vos palaikymo 1 tipo bandymu (A8.App1/3 pav.)
A8.App1/3 pav.
OVC-HEV ir OVC-FC HV įkro vos naudojimo 1 tipo bandymas su vėliau atliekamu įkro vos palaikymo 1 tipo bandymu
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/507  
1.4. OVC-HEV ir OVC-FC HV bandymų seka pagal 4 variantą
Įkrov os palaikymo režimo sąlygomis atliekamas 1 tipo bandymas su vėliau atliekamu įkro vos naudojimo 1 tipo bandymu (A8.App1/4 pav.)
A8.App1/4 pav.
OVC-HEV ir OVC-FC HV įkro vos palaikymo 1 tipo bandymas su vėliau atliek amu įkro vos naudojimo 1 tipo bandymu
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/508 2021 11 26  
2. NOVC-HEV IR NOVC-FCHV BAND YMŲ SEKA
Įkrov os palaikymo 1 tipo bandymas režimo sąlygomis (A8.App1/5 pav.)
A8.App1/5 pav.
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV įkro vos palaikymo 1 tipo bandymas
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/509  
3. PEV BAN DYMŲ SEKA
3.1. Nuoseklių ciklų procedūra (A8.App1/6 pav.)
A8.App1/6 pav.
Nuoseklių PEV ciklų bandymo seka
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/510 2021 11 26  
3.2. Sutr umpi nta bandymo procedūra (A8.App1/7 pav.)
A8.App1/7 pav.
Sutr umpinto PEV bandymo procedūros seka
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/511  
2 priedėlis 
ĮEEK S energijos pokyčiu grindžiama koregavimo procedūra 
Šiame priedėlyje aprašoma procedūra, taikoma siekiant pakoreguoti per įkro vos palaikymo 1 tipo bandymo NOVC-HEV ir 
OVC-HEV išmetamo CO2 masę ir NOVC-FC HV ir OVC-FC HV (jei taikoma) degalų sąnaudas kaip visų ĮEEK S elektros 
energijos pokyčio funkci ją.
1. BENDRIEJI REIKAL AVIMAI
1.1. Šio priedėlio taikymas
1.1.1. Korega vimas taikomas atskiros fazės degalų sąnaudoms atliekant NOVC-FCHV ir OVC-FC HV įkro vos palaikymo 
1 tipo bandymą ir per atskirą fazę išmetamo CO 2 masei atliekant NOVC-HEV ir OVC-HEV įkro vos palaikymo 1 
tipo bandymą.
1.1.2. Korega vimo taikymas per visą ciklą NOVC-FCHV ir OVC-FC HV degalų sąnaudoms ir NOVC-HEV ir OVC-HEV 
išmetamo CO 2 masei grindžiamas įkro vos palaikymo ĮEEK S energijos pokyčiu ΔEREESS,CS atliekant įkro vos 
palaikymo 1 tipo bandymą ir korega vimo kriterijumi c.
Apskaičiuojant ΔEREESS,CS naudojamas šio priedo 4.3 punktas. Šio priedo 4.3 punkt e naudojamas nagr inėjamas 
laikotar pis j nustatomas atliekant įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą. Korega vimo kriterijus c nustatomas pagal 
šio priedėlio 1.2 punktą.
1.1.3. Korega vimas per visą ciklą taikomas NOVC-FC HV ir OVC-FC HV degalų sąnaudoms ir NOVC-HEV ir OVC-HEV 
išmetamo CO 2 masei, jeigu ΔEREESS,CS yra neigiama, t. y. atitinka ĮEEK S iškrovą , ir šio priedėlio 1.2 punkt e 
apskaičiuotas korega vimo kriterijus c yra didesnis nei pagal A8.App2/1 lentelę taikytina ribinė vertė.
1.1.4. Viso ciklo korega vimo galima neatlikti dėl NOVC-FCHV ir OVC-FC HV degalų sąnaudų ir NOVC-HEV ir OVC- 
HEV išmetamo CO 2 masės ir gali būti naudojamos nepak oreguotos vertės, jeigu:
a)ΔEREESS,CS yra teigiamas, t. y. atitinka ĮEEK S įkro vą, ir pagal šio priedėlio 1.2 punktą apskaičiuotas 
korega vimo kriterijus c yra didesnis už pagal A8.App2/1 lentelę taikytiną ribinę vertę;
b)pagal šio priedėlio 1.2 punktą apskaičiuotas korega vimo kriterijus c yra mažesnis už pagal A8.App2/1 
lentelę taikytiną ribinę vertę;
c)gamintojas, atlikęs mata vimus, gali įrodyti atsakingai institucijai, kad nėra ryšio tarp ΔEREESS,CS bei įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masės ir atitinkamai tarp ΔEREESS,CS ir degalų sąnaudų.
1.2. Korega vimo kriterijus c yra ĮEEK S elektros energijos pokyčio absoliučiosios vertės ΔEREESS,CS ir degalų energi jos 
santykis, kuris apskaičiuojamas taip:
c¼jΔE REESS,CS j
Efuel,CS
čia:
ΔEREESS,CS – įkro vos palaikymo režimo ĮEEK S energijos pokytis pagal šio priedėlio 1.1.2 punktą, Wh;
Efuel,CS – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis sunaudotų degalų energijos kiekis pagal šio priedėlio 
1.2.1 punktą NOVC-HEV ir OVC-HEV atveju ir pagal šio priedėlio 1.2.2 punktą NOVC-FCHV 
ir OVC-FCHV atveju, Wh.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/512 2021 11 26  
1.2.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV įkro vos palaikymo režimo degalų energija
NOVC-HEV ir OVC-HEV įkrov os palaikymo režimo sąlygomis sunaudotų degalų energijos kiekis 
apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
Efuel,CS ¼10×HV×FC CS,nb ×dCS
čia:
Efuel,CS – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis sunaudotų degalų energijos kiekis per taikomą WLTP 
bandymų ciklą atliekant įkrov os palaikymo 1 tipo bandymą, Wh;
HV – šilumingumo vertė pagal A6.App2/1 lentelę, kWh/l;
FC CS,nb – nesubalansuotos įkro vos palaikymo režimo degalų sąnaudos per įkro vos palaikymo 1 tipo 
bandymą, nepak oreguotos pagal energijos balansą ir nustatytos pagal B7 priedo 6 dalį 
naudojant išmetamųjų dujinių junginių vertes, atlikus A8/5 lentelėje nurodytą 2 veik smą, 
l/100 km;
dCS – atstumas, nuvažiuotas per atitinkamą taikomą WLTP bandymų ciklą, km;
10 – perskaičiav imo į Wh koeficientas.
1.2.2. NOVC-FCHV ir OVC-FC HV įkro vos palaikymo režimo degalų energija
NOVC-FCHV ir OVC-FCHV įkro vos palaikymo režimo sąlygomis sunaudotų degalų energi jos kiekis 
apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
Efuel,CS ¼1
0,36×121×FC CS,nb ×dCS
čia:
Efuel,CS – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis sunaudotų degalų energijos kiekis per taikomą WLTP 
bandymų ciklą atliekant įkrov os palaikymo 1 tipo bandymą, Wh;
121 – mažesnė vandenilio šilumingumo vertė, MJ/kg;
FC CS,nb – nesubalansuot os degalų sąnaudos įkro vos palaikymo režimo sąlygomis, nustatytos per 
įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą ir nepak oreguotos pagal energijos balansą, atlikus A8/7 
lentelėje nurodytą 1 veiksmą , kg/100 km.
dCS – atstumas, nuvažiuotas per atitinkamą taikomą WLTP bandymų ciklą, km;
1
0,36– perskaičiav imo į Wh koeficientas.
A8.App2/1 lentelė
RCB koregavimo kriter ijų ribinės vertės 
Taikomas 1 tipo bandymų 
ciklasmažas + vidutinismažas + vidutinis +
didelismažas + vidutinis +
didelis + labai didelis
Korega vimo kriterijaus c 
ribinės vertės0,015 0,01 0,005
2. KOREGA VIMO KOEFICIENTŲ APSKAIČIA VIMAS
2.1. Išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficientas KCO2, degalų sąnaudų korega vimo koeficientai Kfuel,FCHV ir, jei 
reikalauja gamintojas, atskiros fazės korega vimo koeficie ntai KCO2,p ir Kfuel,FCHV ,p nustatomi remiantis taikomais 
įkro vos palaikymo 1 tipo bandymų ciklais.
Jeigu, siekiant nustatyti NOVC-HEV ir OVC-HEV išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficientą, buvo atliktas 
transpor to priemonės H bandymas, koeficie ntą galima taikyti transpor to priemonėms, atitinkančioms tos 
pačios interpoliacijos šeimos kriterijus. Jei tai interpoli acijos šeimos, atitinkančios pataisos koefic iento KCO2 
šeimos kriterijus, apibrėžtus šios taisyklės 6.3.11 punkt e, gali būti taikoma ta pati KCO2 vertė.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/513  
2.2. Korega vimo koeficientai pagal šio priedėlio 3 dalį nustatomi atliekant įkro vos palaikymo 1 tipo bandymus. 
Gamint ojas turi atlikti penkis arba daugiau bandymų.
Jeigu pritaria atsaking a instituci ja, prieš bandymą gali būti nustatyta ĮEEK S įkro vos būsena pagal gamintojo 
rekomendaci jas ir kaip aprašyta šio 3 dalyje. Ši praktika taikoma tik norint gaut i įkro vos palaikymo 1 tipo 
bandymą su ΔEREESS,CS priešingu ženklu.
Matavi mų sąrašas turi atitikti šiuos kriterijus:
a)sąraše turi būti bent vienas bandymas, kai ΔEREESS,CS,n ≤0, ir bent vienas bandymas, kai 
ΔEREESS,CS,n >0.ΔEREESS,CS,n – visų ĮEEK S elektros energijos pokyčių laikotar piu j suma pagal šio priedo 4.3 
punktą.
b)MCO2,CS skirtumas tarp bandymo su didžiausiu neigiamu elektros energi jos pokyčiu ir bandymo su didžiausiu 
teigiamu elektros energijos pokyčiu turi būti 5 g/km arba didesnis. Šis kriterijus netaik omas siekiant nustatyti 
Kfuel,FCHV .
Nustatant KCO2, nustatytas bandymų skaičius gali būti sumažintas iki trijų, jei, be a ir b papunkčių, 
papildomai įvykdomi šie kriterijai:
c)bet kurių dviejų gretimų mata vimų, susijusių su elektros energi jos pokyčiu bandymo metu, rezultatų 
skirtumas MCO2,CS turi būti 10 g/km arba mažesnis;
d)be b papunkčio reikalavimų, bandymų su didžiausiu neigiamu elektros energijos pokyčiu ir bandymas su 
didžiausiu teigiamu elektros energi jos pokyčiu rezultatai netur i patekt i į intervalą, apibrėžtą kaip:
 – 0,01≤ΔEREESS
Efuel≤þ0,01 ,
čia:
Efuel – sunaudotų degalų energijos kiekis, apskaičiuotas paga l šio priedėlio 1.2 punktą, Wh;
e)bandymo su didžiausiu neigiamos energi jos pokyčiu ir etapo vidur io rezultatų skirtumas MCO2,CS ir etapo 
vidur io ir bandymo su didžiausiu teigiamos energijos pokyčiu rezultatų skirtumas MCO2,CS turi būti panašus 
ir, jei įmanoma, patekti į d papunktyje nustatytą inter valą. Jei šio reikalavim o įvykdyti neįmanoma, 
atsakinga institucija nusprendžia, ar bandymą reikia pakar toti.
Gamint ojo nustatytus korega vimo koeficie ntus, kol jie dar netaik omi, peržiūr i ir patvir tina atsakinga institucija.
Jei atlikus ne mažiau nei penkis bandymus neįvykdomas a kriterijus, b kriterijus arba abu kriterijai, gamint ojas 
atsakinga i institucijai turi pate ikti įrodymus, kodėl transpor to priemonė negali atitikti vieno arba abiejų 
kriterijų. Jei įrodymai atsakingos institucijos netenkina, ji gali pareikalauti atlikti papildomus bandymus. Jei 
kriterijai neįvykdomi ir po papildomų bandymų, atsakinga institucija nustato matavim ais pagrįstą konser vatyvų 
korega vimo koeficie ntą.
2.3. Korega vimo koeficientų Kfuel,FCHV ir KCO2 apskaičia vimas
2.3.1. Dega lų sąnaudų korega vimo koeficie nto Kfuel,FCHV nustatymas
NOVC-FCHV ir OVC-FCHV degalų sąnaudų korega vimo koeficie ntas Kfuel,FCHV nustatomas atliekant įkro vos 
palaikymo 1 tipo bandymus paga l šią lygtį:
Kfuel,FCHV ¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðFC CS,nb,n  – FC CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/514 2021 11 26  
čia:
Kfuel,FCHV – degalų sąnaudų korega vimo koeficientas, (kg/100 km)/(Wh/km);
EC DC,CS,n – įkro vos palaikymo režimo elektros energijos sąnaudos atlikus n bandymą, grindžiamos ĮEEK S 
iškrov imu pagal toliau pateiktą lygtį, Wh/km;
EC DC,CS,avg – vidutinės įkro vos palaikymo režimo elektros energijos sąnaudos atlikus nCS bandymų, 
grindžiamos ĮEEK S iškrovimu pagal toliau pateiktą lygtį, Wh/km;
FC CS,nb,n – įkro vos palaikymo režimo degalų sąnaudos, nustatyt os per n bandymų ir nepak oreguotos 
paga l energijos balansą atlikus A8/7 lentelėje nurodytą 1 veik smą, kg/100 km;
FC CS,nb,avg – įkro vos palaikymo režimo degalų sąnaudų per nCS bandymų aritmetinis vidurkis, grindžiamas 
degalų sąnaudomis, nepak oreguotas pagal energijos balansą ir nustatytas pagal toliau pateiktą 
lygtį, kg/100 km;
n – nagr inėjamo bandymo indeks o numer is;
nCS – bendras bandymų skaičius;
ir:
EC DC,CS,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1EC DC,CS,n
ir:
FCCS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1FCCS,nb,n
ir:
EC DC,CS,n ¼ΔEREESS,CS,n
dCS,n
čia:
ΔEREESS,CS,n – įkro vos palaikymo režimo ĮEEK S elektros energijos pokytis atliekant bandymą n pagal šio 
priedėlio 1.1.2 punktą, Wh;
dCS,n – atstumas, nuvažiuotas atliekant atitinkamą įkrov os palaikymo 1 tipo bandymą n, km.
Dega lų sąnaudų korega vimo koeficientas suapvalinamas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki keturi ų reikšminių 
skaitmenų. Degalų sąnaudų korega vimo koeficie nto statistinį reikšmingumą įvertina atsakinga instituci ja.
2.3.1.1. Dega lų sąnaudų korega vimo koeficientą, kuris buvo nustatytas pagal viso taikomo WLTP bandymų ciklo 
bandymus, leidžiama taikyti koreguojant kiekvieną atskirą fazę.
2.3.1.2. Be šio priedėlio 2.2 punkt o reikalavi mų, gamintojo prašymu ir gavus atsakingos instituci jos pritarimą, 
kiekvienai atskirai fazei galima nustatyti atskir us degalų sąnaudų korega vimo koeficientus Kfuel,FCHV ,p. Tokiu 
atveju kiekvienoje atskiroje fazėje turi būti įvykdyti tie patys kriterijai, kaip aprašyta šio priedėlio 2.2 punkt e, ir 
šio priedėlio 2.3.1 punkt e aprašyta procedūra turi būti taikoma kiekvienai atskirai fazei, siekiant nustatyti 
kiekvieno atskiros fazės korega vimo koeficie ntą.
2.3.2. Išmetamo CO2 masės korega vimo koeficiento KCO2 nustatymas
OVC-HEV ir NOVC-HEV išmetamo CO2 masės korega vimo koeficientas KCO2 nustatomas atliekant įkro vos 
palaikymo 1 tipo bandymus paga l šią lygtį:
KCO2¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðM CO2,CS,nb,n  – M CO2,CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/515  
čia:
KCO2 – išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficie ntas, (g/km)/(Wh/km);
ECDC,CS,n – įkro vos palaikymo režimo elektros energijos sąnaudos atlikus n bandymą, grindžiamos ĮEEK S 
iškrov imu pagal šio priedėlio 2.3.1 punktą, Wh/km;
EC DC,CS,avg – įkrov os palaikymo režimo elektros energi jos sąnaudų atlikus nCS bandymų aritmetinis 
vidurkis, grindžiamas ĮEEK S iškrov imu pagal šio priedėlio 2.3.1 punktą, Wh/km;
MCO2,CS,nb,n – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO 2 masė, nustatyta per n bandymų ir 
nepak oreguota pagal energijos balansą, atlikus A8/5 lentelėje nurodytą 2 veiksmą, g/km;
MCO2,CS,nb,a vg – įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmetamo CO2 masės atlikus nCS bandymų aritmetinis 
vidurkis, grindžiamas išmetamo CO2 mase, nepak oreguotas pagal energijos balansą ir 
nustatytas pagal toliau pateiktą lygtį, g/km;
n – nagr inėjamo bandymo indeks o numer is;
nCS – bendras bandymų skaičius;
ir:
MCO2,CS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1MCO2,CS,nb,n
Išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficientas suapvalinamas pagal šios taisyklės 6.1.8 punktą iki keturi ų 
reikšminių skaitmenų. Išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficiento statistinį reikšmingumą įvertina atsakinga 
instituci ja.
2.3.2.1. Išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficie ntą, nustatytą atliekant viso taikomo WLTP bandymų ciklo 
bandymus, leidžiama taikyti koreguojant kiekvieną atskirą fazę.
2.3.2.2. Be šio priedėlio 2.2 punkt o reikalavi mų, gamintojo prašymu ir gavus atsakingos instituci jos pritarimą, 
kiekvienai atskirai fazei galima nustatyti atskir us išmetamo CO 2 masės korega vimo koeficie ntus KCO2,p . Tokiu 
atveju kiekvienoje atskiroje fazėje turi būti įvykdyti tie patys kriterijai, kaip aprašyta šio priedėlio 2.2 punkt e, ir 
šio priedėlio 2.3.2 punkt e aprašyta procedūra turi būti taikoma kiekvienai atskirai fazei, siekiant nustatyti 
atskirų fazių korega vimo koeficientus.
3. BAN DYMO PROCEDŪRA KOREGA VIMO KOEFICIENT AMS NUST ATYTI
3.1. OVC-HEV ir OVC-FCHV
OVC-HEV ir OVC-FC HV taikoma viena iš toliau nurodomų bandymo sekų pagal A8.App2/1 pav., išmatuojant 
visas vertes, kurios reikalingos korega vimo koeficientams nustatyti pagal šio priedėlio 2 dalį.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/516 2021 11 26  
A8.App2/1 pav.
OVC-HEV ir OVC-FC HV bandymo seka
3.1.1. Bandymo sekos 1 variantas
3.1.1.1. Kondicionavimas iki bandymo ir stabilizavimas
Kondicionavimas iki bandymo ir stabilizavimas atliekamas pagal šio priedo 4 priedėlio 2.1 punktą.
3.1.1.2. ĮEEK S reguliavimas
Prieš taikydamas bandymo procedūrą pagal šio priedėlio 3.1.1.3 punktą gamintojas gali sureguliuoti ĮEEK S. 
Gamint ojas turi pateikti įrodymus, kad buvo įvykdyti bandymo pradžios reikalavimai paga l šio priedėlio 
3.1.1.3 punktą.
3.1.1.3. Bandymo procedūra
3.1.1.3.1. Vairuoto jo pasirenkamas režimas taikomam WLTP bandymų ciklui parenkamas pagal šio priedo 6 priedėlio 3 
dalį.
3.1.1.3.2. Atliekant bandymą važiuojama taikant WLTP bandymų ciklą pagal šio priedo 1.4.2 punktą.
3.1.1.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transpor to priemonė išbandoma taikant B6 priede aprašytą 1 tipo bandymo 
procedūrą.
3.1.1.3.4. Nor int gauti korega vimo koeficientams nustatyti reikalingus taikomų WLTP bandymų ciklų rezultatus, po 
bandymo galima atlikti tam tikrą skaičių pagal šio priedėlio 2.2 punktą nustatytų nuoseklių sekų, sudar ytų 
pagal šio priedėlio 3.1.1.1–3.1.1.3 punktus (imtinai).
3.1.2. Bandymo sekos 2 variantas
3.1.2.1. Kondicionavimas iki bandymo
Bandomosios transpor to priemonės kondicionavimas iki bandymo atliekamas pagal šio priedo 4 priedėlio 2.1.1 
arba 2.1.2 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/517  
3.1.2.2. ĮEEK S reguliavimas
Po kondicionav imo iki bandymo galima nevykdyti stabilizavimo pagal šio priedo 4 priedėlio 2.1.3 punktą, o 
nustatyta pertrauk os, kurios metu leidžiama sureguliuoti ĮEEK S, trukmė turi neviršyti 60 min. Tokia pati 
pertrauka daroma prieš kiekvieną bandymą. Po šios pertrauk os pabaigos iš karto taikomi šio priedėlio 3.1.2.3 
punkt o reikalavi mai.
Gamint ojo prašymu galima atlikti papildomą įšilimo procedūrą prieš ĮEEK S suregulia vimą, kad būtų užtikr intos 
panašios pradinės sąlygos korega vimo koeficientui nustatyti. Jei gamintojas pageidauja taikyti šią papildomą 
įšilimo procedūrą, identiška įšilimo procedūra pakar totinai atliekama bandymo sekos metu.
3.1.2.3. Bandymo procedūra
3.1.2.3.1. Vairuoto jo pasirenkamas režimas taikomam WLTP bandymų ciklui parenkamas pagal šio priedo 6 priedėlio 3 
dalį.
3.1.2.3.2. Atliekant bandymą važiuojama taikant WLTP bandymų ciklą pagal šio priedo 1.4.2 punktą.
3.1.2.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transpor to priemonė išbandoma taikant B6 priede aprašytą 1 tipo bandymo 
procedūrą.
3.1.2.3.4. Nor int gauti korega vimo koeficientams nustatyti reikalingus taikomų WLTP bandymų ciklų rezultatus, po 
bandymo galima atlikti tam tikrą skaičių pagal šio priedėlio 2.2 punktą nustatytų nuoseklių sekų, sudar ytų 
pagal šio priedėlio 3.1.2.2 ir 3.1.2.3 punktus.
3.2. NOVC-HEV ir NOVC-FC HV
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV taikoma viena iš šių bandymo sekų pagal A8.App2/2 pav., išmatuojant visas vertes, 
kurios reikalingos korega vimo koeficientams nustatyti pagal šio priedėlio 2 dalį.
A8.App2/2 pav.
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV bandymo seka
3.2.1. Bandymo sekos 1 variantasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/518 2021 11 26  
3.2.1.1. Kondicionavimas iki bandymo ir stabilizavimas
Bandomosios transpor to priemonės kondicionav imas iki bandymo ir stabiliza vimas atliekamas pagal šio priedo 
3.3.1 punktą.
3.2.1.2. ĮEEK S reguliavimas
Prieš bandymo procedūrą pagal šio priedėlio 3.2.1.3 punktą gamin tojas gali sureguliuoti ĮEEK S. Gamintojas turi 
pate ikti įrodymus, kad buvo įvykdyti bandymo pradžios reikala vimai paga l šio priedėlio 3.2.1.3 punktą.
3.2.1.3. Bandymo procedūra
3.2.1.3.1. Vairuoto jo pasirenkamas režimas parenkamas pagal šio priedo 6 priedėlio 3 dalį.
3.2.1.3.2. Atliekant bandymą važiuojama taikant WLTP bandymų ciklą pagal šio priedo 1.4.2 punktą.
3.2.1.3.3. Jei šiame priedėlyje nenurodyta kitaip, transpor to priemonė išbandoma taikant B6 priede aprašytą įkro vos 
palaikymo 1 tipo bandymo procedūrą.
3.2.1.3.4. Nor int gauti korega vimo koeficientams nustatyti reikalingų taikomų WLTP bandymų ciklų rinkinį, po bandymo 
galima atlikti tam tikrą skaičių paga l šio priedėlio 2.2 punktą nustatytų nuoseklių sekų, sudar ytų pagal šio 
priedėlio 3.2.1.1–3.2.1.3 punktus (imtinai).
3.2.2. Bandymo sekos 2 variantas
3.2.2.1. Kondicionavimas iki bandymo
Bandomosios transpor to priemonės kondicionav imas iki bandymo atliekamas pagal šio priedo 3.3.1.1 punktą.
3.2.2.2. ĮEEK S reguliavimas
Po kondicionav imo iki bandymo galima nevykdyti stabiliza vimo pagal šio priedo 3.3.1.2 punktą, o nustatyta 
pertrauk os, kurios metu leidžiama sureguliuoti ĮEEK S, trukmė turi neviršyti 60 min. Tokia pati pertrauka 
daroma prieš kiekvieną bandymą. Po šios pertrauk os pabaigos iš karto taikomi šio priedėlio 3.2.2.3 punkt o 
reikalavi mai.
Gamint ojo prašymu galima atlikti papildomą įšilimo procedūrą prieš ĮEEK S suregulia vimą, kad būtų užtikr intos 
panašios pradinės sąlygos korega vimo koeficientui nustatyti. Jei gamintojas pageidauja taikyti šią papildomą 
įšilimo procedūrą, identiška įšilimo procedūra pakar totinai atliekama bandymo sekos metu.
3.2.2.3. Bandymo procedūra
3.2.2.3.1. Vairuoto jo pasirenkamasis režimas taikomam WLTP bandymų ciklui parenkamas pagal šio priedo 6 priedėlio 3 
dalį.
3.2.2.3.2. Atliekant bandymą važiuojama taikant WLTP bandymų ciklą pagal šio priedo 1.4.2 punktą.
3.2.2.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transpor to priemonė išbandoma taikant B6 priede aprašytą 1 tipo bandymo 
procedūrą.
3.2.2.3.4. Nor int gauti korega vimo koeficientams nustatyti reikalingų taikomų WLTP bandymų ciklų rinkinį, po bandymo 
galima atlikti tam tikrą skaičių paga l šio priedėlio 2.2 punktą nustatytų nuoseklių sekų, sudar ytų pagal šio 
priedėlio 3.2.2.2 ir 3.2.2.3 punktus.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/519  
4. Gamint ojui suteiki ama galim ybė pasir inkti taikyti B6 priedo 2 priedėlio 4.5 punkt e apibrėžtą ΔMCO2,j su šiuo 
pake itimu:
ηalter nator – kintamosios srovės generator iaus našumas,
0,67, jei ΔEREESS,p yra neigiamas (atitinka iškrovą)
1,00, jei ΔEREESS,p yra teigiamas (atitinka įkro vą)
4.1. Šiuo atveju patik slinta įkro vos palaikymo režimu išmetamo CO 2 masė KCO2,j ×EC DC,CS,j , apibrėžta šio priedo 
4.1.1.3, 4.1.1.4 ir 4.1.1.5 punktuose, pakeičiama ΔMCO2,j.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/520 2021 11 26  
3 priedėlis 
NOVC-HEV , OVC-HEV , OVC-FC HV, PEV ir NOVC-FC HV (jei taikoma) ĮEEK S srovės ir įtampos 
nust atymas 
1. ĮVADAS
1.1. Šiame priedėlyje apibrėžiamas NOVC-HEV , OVC-HEV , OVC-FC HV, PEV ir NOVC-FCHV ĮEEK S srovei ir įtampai 
nustatyti būtinas metod as ir prietaisai.
1.2. ĮEEK S srovė ir įtam pa pradedamos matuoti tuo pačiu metu, kai pradedamas bandymas, o baigiamos iškar t po to, kai 
užbaigiamas transpor to priemonės bandymas.
1.3. Turi būti nustatoma kiekvienos fazės ĮEEK S srovė ir įtam pa.
1.4. Sąrašas prietaisų (įskaitant prietaiso gamint oją, serijos numerį, paskutinio kalibravimo datas (jei taikoma), kuriuos 
gamintojas naudoja ĮEEK S įtampai ir srovei matuoti atlikdamas:
a)1 tipo bandymą pagal šio priedo 3 dalį,
b)procedūrą korega vimo koeficientams pagal šio priedo 2 priedėlį nustatyti (jei taikoma),
c)1A lygis
Kaip nustatyta B6a priede, korega vimo pagal aplink os temperatūrą bandymo (ATCT) rezultatai pateikia mi 
atsakingai institucijai .
2. ĮEEK S SROVĖ
ĮEEK S iškrova laikoma neigiama srove.
2.1. Išor inis ĮEEK S srovės matavim as
2.1.1. Bandymų metu ĮEEK S srovė matuojama naudojant gnybtinio arba uždarojo tipo srovės keitiklį. Srovės matavim o 
sistema turi atitikti šio priedo A8/1 lentelėje pate iktus reikalavim us. Srovės keitiklis (-iai) turi kontroliuoti 
didžiausiosios galio s srovę užvedus variklį ir temperatūros sąlygas mata vimo tašk e.
Kad matavi mas būtų tikslus, prieš bandymą pagal prietaiso gamintojo instr ukci jas atliekamas nulinės vertės 
suregulia vimas ir išmagnetinimas.
2.1.2. Srovės keitiklis montuojamas bet kurioje ĮEEK S ant vieno iš laidų, tiesiogiai sujungtų su ĮEEK S, ir turi kontroliuoti 
visos ĮEEK S srovę.
Ekranuotiesiems laidams skirti metodai taikomi pagal atsakingos instituci jos nurodymus.
Kad būtų lengva pamatuoti ĮEEK S srovę naudojant išorinę mata vimo įrangą, gam intojas transpor to priemonėje turi 
įrengti atitinkamus saugius ir prieinamus prijungimo taškus. Jeigu to atlikti neįmanoma, gam intojas privalo padėti 
atsakingai instituci jai pirmiau apibūdintu būdu prijungti srovės keitiklį tiesiogiai prie vieno iš ĮEEK S laidų.
2.1.3. Srovės keitiklio išvesties signalas registr uojamas ne mažesniu nei 20 Hz dažniu. Išmatuota srovė palaipsniui 
integruojama ir gaunama išmatuotoji Q vertė, išreikšta amper valandėmis (Ah). Integra vimą galima atlikti srovės 
mata vimo sistemoje.
2.2. Transpor to priemonės ĮEEK S srovės duomenys
Užuot taikęs šio priedėlio 2.1 punktą, gamintojas dar gali naudoti transpor to priemonės ĮEEK S srovės matavim o 
duomenis. Šių duomenų tikslumas įrodomas atsaking ai institucijai.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/521  
3. ĮEEK S ĮTAMP A
3.1. Išor inis ĮEEK S įtam pos matavimas
Per šio priedo 3 dalyje aprašytus bandymus ĮEKS įtampa matuojama naudojant šio priedo 1.1 punkte nurodytus 
prietaisus ir tikslumo reikalavimus. Siekiant išmatuoti ĮEEK S įtampą išoriniais matavi mo prietaisais, gamintojai 
padeda atsakingai institucijai pateikdam i jai ĮEEK S įtam pos matavimo duomenis ir saugos nurodymus.
3.2. Vardinė ĮEEK S įtampa
NOVC-HEV , NOVC-FC HV, OVC-HEV ir OVC-FC HV transpor to priemonėms galima taikyti ne pagal šio priedėlio 3.1 
punktą išmatuotą ĮEKS įtampą, bet pagal standar tą IEC 60050-482 nustatytą vardinę ĮEKS įtam pą.
3.3. Transpor to priemonės ĮEEK S įtam pos duomeny s
Užuot taikęs šio priedėlio 3.1 ir 3.2 punktus, gamintojas gali naudoti transpor to priemonės įtam pos matavimo 
duomenis. Šių duomenų tikslumas įrodomas atsaking ai institucijai.
A8 App3/1 lentelė
Bandomieji įvykiai 3.1 punktas3.2 punktas
3.3 punktas
60 V ar daugiauMažiau nei 60 
V
NOVC-HEV
netur i būti 
naudojamaturi būti naudojamanetur i būti 
naudojamaOVC-HEV CS būsena
NOVC-FCHV
OVC-FCHV CS būsena
ĮEEK S energijos pokyčiu grindžiama 
korega vimo procedūra (2 priedėlis)
OVC-HEV CD būsena
turi būti 
naudojamanetur i būti 
naudojamaleidžiama 
naudotileidžiama 
naudotiOVC-FCHV CD būsena
PEVLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/522 2021 11 26  
4 priedėlis 
PEV , OVC-HEV ir OVC-FC HV kondicionavimo iki bandymo, stabiliza vimo ir ĮEEK S įkro vimo sąlygos 
(jei taik oma) 
1. Šiame priedėlyje aprašoma ĮEEK S ir vidaus degimo variklio kondicionav imo iki bandymo procedūra, taikoma 
ruošiantis:
a)elektr inės ridos, įkro vos naudojimo ir įkro vos palaikymo mata vimams, atliekant OVC-HEV ir OVC-FCHV 
bandymus, ir
b)elektr inės ridos ir elektros energi jos sąnaudų mata vimams, atliekant PEV bandymus.
2. OVC-HEV IR OVC-FC HV KONDICIONA VIMAS IKI BAND YMO IR STABILIZA VIMAS
2.1. Kondiciona vimas iki bandymo ir stabilizavimas, kai bandymo procedūra pradedama nuo bandymo įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis
2.1.1. Atliekant vidaus degimo variklio kondicionav imą iki bandymo, transpor to priemonė turi nuvažiuoti bent vieną 
taikomo WLTP bandymų ciklą. Per kiekvieną važiuojamą toki o kondicionav imo iki bandymų ciklą nustatomas 
ĮEEK S įkro vos balansas. Kondicionav imas iki bandymo nutraukiamas taikomo WLTP bandymų ciklo, kurio metu 
pagal šio priedo 3.2.4.5 punktą įvykdomas nutraukimo kriterijus, pabaigoje.
2.1.2. Užuot taikius šio priedėlio 2.1.1 punktą, gamintojo prašymu ir gavus atsakingos instituci jos patvir tinimą, 
atliekant įkro vos palaikymo 1 tipo bandymą ĮEEK S įkro vos būseną galima nustatyti pagal gamintojo 
rekomendacijas, kad būtų galima atlikti bandymą darbinio įkro vos palaikymo režimo sąlygomis.
Tokiu atveju taikoma tik vidaus degimo varikliu varomoms transpor to priemonėms taikoma kondicionav imo iki 
bandymo procedūra, kaip aprašyta B6 priedo 2.6 punkte.
2.1.3. Transpor to priemonės stabilizavimas atliekamas pagal B6 priedo 2.7 punktą.
2.2. Kondiciona vimas iki bandymo ir stabilizavimas, kai bandymo procedūra pradedama nuo bandymo įkro vos 
naudojimo režimo sąlygomis
2.2.1. OVC-HEV ir OVC-FC HV turi nuvažiuoti bent vieną taikomą WLTP bandymų ciklą. Per kiekvieną toki o 
kondicionav imo važiuojant iki bandymų ciklą nustatoma s ĮEEK S įkro vos balansas. Kondicionav imas iki bandymo 
nutraukiamas taikomo WLTP bandymų ciklo, kurio metu paga l šio priedo 3.2.4.5 punktą įvykdomas nutraukimo 
kriterijus, pabaigoje.
2.2.2. Transpor to priemonės stabilizavimas atliekamas pagal B6 priedo 2.7 punktą. Priverstinis aušinimas netaik omas 
transpor to priemonėms, kurių kondicionav imas atliktas prieš 1 tipo bandymą. Stabiliza vimo metu ĮEEK S 
įkraunama taikant įprastą įkro vimo procedūrą, kaip aprašyta šio priedėlio 2.2.3 punkt e.
2.2.3. Įprasta įkro vimo procedūra
Įprastas įkro vimas yra elektros perdav imas į elektr ifikuotą transpor to priemonę, kurios galia yra 22 kW ar 
mažesnė.
Jeigu yra keli galimi būdai užtikr inti įprastai AC įkro vai užtikr inti (pvz., kabelis, indukcija ir kt.), naudojama 
įkro vimo per kabelį procedūra.
Jeigu yra keli AC įkro vimo galios lygiai, naudojama didžiausioji normalioji įkro vimo galia. Galima pasir inkti 
mažesnę AC įkro vimo galią nei didžiausioji normalioji AC įkro vimo galia, jeigu tai rekomenduoja gamintojas ir 
tam pritaria atsaking a institucija.
2.2.3.1. ĮEEK S įkraunama aplink os temperatūros sąlygomis, kaip nustatyta B6 priedo 2.2.2.2 punkt e, naudojant 
transpor to priemonėje sumontuotą įkro viklį (jei jis sumontuotas).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/523  
Toliau nurodytais atvejais naudojamas gamint ojo rekomenduojamas įkroviklis ir įprastai įkrauti skirtas įkrovimo 
būdas, jeigu:
a)transpor to priemonėje nėra sumontuoto įkro viklio arba
b)įkro vimo trukmė viršija B6 priedo 2.7 punkte nustatytą stabiliza vimo trukmę.
Taikant šiame punkt e nustatytas procedūras nenaudojami visų tipų specialieji įkro vikliai, kuriuos galima įjungti 
automat iškai arba rankiniu būdu, pvz., išlyginamieji arba techninės priežiūros įkro vikliai. Gamintojas patvir tina, 
kad per bandymą neprasidės speciali įkro vos procedūra.
2.2.3.2. Įkrov imo pabaigos kriterijus
Įkrov imo pabaigos kriterijus įvykdomas, kai transpor to priemonės arba išoriniai prietaisai rodo, kad ĮEEK S yra 
visiškai įkrauta. Jeigu įkro vimas vyksta stabilizavimo metu ir užbaigiamas iki privalomos mažiausiosios 
stabiliza vimo trukmės pabaigos, nustatyt os B6 priedo 2.7 punkt e, transpor to priemonė lieka prijungta prie tinklo 
bent tol, kol bus pasiekta privaloma mažiausioji stabiliza vimo trukmė.
3. PEV KONDICIONA VIMAS IKI BAN DYMO IR STABILIZA VIMAS
3.1. Pradinė ĮEEK S įkro va
Pradinę ĮEEK S įkro vą sudaro ĮEEK S iškrova ir įprasta įkro va.
3.1.1. ĮEEK S iškrova
Iškrov imo procedūra atliekama pagal gamint ojo rekomendaci jas. Gamint ojas garantuoja, kad iškrovimo 
procedūros metu ĮEEK S būtų kuo greičiau visiškai iškraunama.
3.1.2. Stabiliza vimas ir įprastos įkrov os taikymas
Transpor to priemonės stabilizavimas atliekamas pagal B6 priedo 2.7 punktą.
Stabiliza vimo metu ĮEEK S įkraunama pagal įprastą įkro vimo procedūrą, kaip aprašyta šio priedėlio 2.2.3 punkt e.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/524 2021 11 26  
Appendix 5 
Utility fact ors (UF) for OVC-HEVs and OVC-FCHV s (as applicable) 
1.Each Contracting Party may develop its own UFs.
2.The methodology recommended for the determination of a UF curve based on driving statistics is descr ibed in 
SAE J2841 (Sept. 2010, Issued 2009-03, Revised 2010-09).
3.For the calculation of a fractional utility factor UF j for the weighting factor of period j, the followi ng equation shall be 
applied by using the coeffi cients from Table A8.App5/1.
UF jðdjÞ¼1 – exp  – ∑k
i¼1Ci×dj
dn��i� � � �
 – ∑j – 1
l¼1UF l
where:
UF j utility factor for period j;
dj measured distance driven at the end of period j, km;
Ci ith coeffi cient (see Table A8.App5/1);
dn normalized distance (see Table A8.App5/1), km;
k number of terms and coeff icients in the exponent ;
j number of period considered;
i number of considered term /coefficient ;
∑j – 1
l¼1UF lsum of calculated utility factors up to period (j–1).
Table A8.App5/1
Parameters for the deter mination of fractional UFs (as applicable) 
Parameter Level 1A
dn 800 km
C1 26,25
C2 –38,94
C3 – 631,05
C4 5 964,83
C5 –25 095
C6 60 380,2
C7 –87 517
C8 75 513,8
C9 –35 749
C10 7 154,94LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/525  
6 priedėlis 
Vairuotojo pasirenk amų režimų parinkimas 
1. BENDRIEJI REIKAL AVIMAI
1.1. Gamint ojas parenka vairuoto jo pasirenkamą režimą 1 tipo bandymo procedūrai pagal šio priedėlio 2–4 dalis, kuris 
leistų transpor to priemonei atlikti nagr inėjamą bandymų ciklą greičio grafik o leidžiamųjų nuokr ypų ribose pagal B6 
priedo 2.6.8.3.1.2 punktą. Ši nuostata taikoma visoms transpor to priemonių sistem oms su vairuotojo pasirenkamais 
režimais, įskaitant susijusius ne tik su transmisija.
1.2. Gamint ojas atsakingai instituci jai pate ikia įrodymus dėl:
a)galim ybės naudoti pagr indinį režimą nagr inėjamomis sąlygomis;
b)nagr inėjamos transpor to priemonės didžiausiojo greičio
ir, jei reikia:
c)geriausio ir blogiausio atvejų režimo, nustatomo pagal duomenis apie degalų sąnaudas ir, jei taikoma, duomenis 
apie išmetamo CO2 masę ir (arba) dega lų sąnaudas visų režimų sąlygomis. Žr. B6 priedo 2.6.6.3 punktą;
d)režimo, kuriuo sunaudojama daugiausia elektros energijos;
e)ciklo energijos poreikio (pag al B7 priedo 5 dalį, kai tikslinis greitis pakeičiamas tikruoju greičiu).
1.3. Remiantis gamintojo pate iktais techniniais įrodymais ir pritarus atsakingai instituci jai, neatsižvelgiama į specialius 
vairuoto jo pasirenkamus režimus, pvz., važiavimo kalnais režimą arba pagalbinį režimą, kurie nėra skirti normaliai 
kasdienei veiklai, o tik specialiems ribotims tikslams. Neatsižvelgiant į vairuoto jo pasirenkamą režimą, pasir inktą 
atliekant 1 tipo bandymą pagal šio priedėlio 2 ir 3 dalis, visais likusiais vairuoto jo pasirenkamais režimais, 
naudojamais važiavi mo į priekį kryptimi, transpor to priemonė turi atitikti išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes.
2. Darbinio įkro vos naudojimo režimo sąlygomis veikiančios OVC-HEV ir OVC-FCHV (jei taikoma) su vairuoto jo 
pasirenkamu režimu
Transpor to priemonėms su vairuoto jo pasirenkamu režimu įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo režimas parenkamas 
pagal toliau pateikiamas sąlygas.
A8.App6/1 pav. pateiki ama sche ma vaizduoja, kaip pasirenkamas režimas pagal šį punktą.
2.1. Jei yra pagr indinis režimas, kuris leidžia transpor to priemonei atlikti pamatinį bandymų ciklą darbinio įkro vos 
naudojimo režimo sąlygomis, pasirenkamas šis režimas.
2.2. Jeigu nėra pagr indinio režimo arba yra pagr indinis režimas, kuris neleidžia transpor to priemonei atlikti pamatinio 
bandymų ciklo darbinio įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, bandymo tikslais režimas parenkamas pagal šias 
sąlygas:
a)jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transpor to priemonei atlikti pamatinį bandymų ciklą darbinio įkro vos 
naudojimo režimo sąlygomis, pasirenkamas šis režimas;
b)jei yra keli režimai, kuriuos naudojant galima taikyti pamatinius bandymų ciklus darbinio įkro vos naudojimo 
režimo sąlygomis, ir nė vienas iš jų nėra konfigūr uojamas paleidimo režimas, pasirenkamas elektros energi jos 
sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas;
c)jei yra keli režimai, kuriuos naudojant galima taikyti pamatinius bandymų ciklus darbinio įkro vos naudojimo 
režimo sąlygomis, ir bent du iš jų yra laikomi konfigūr uojamu paleidimo režimu, iš tų dviejų konfigūr uojamų 
paleidimo režimų pasirenkamas elektros energijos sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/526 2021 11 26  
2.3. Jei paga l šio priedėlio 2.1 ir 2.2 punktus nėra jokio režimo, leidžiančio transpor to priemonei atlikti pamatinį 
bandymų ciklą, pamatinis bandymų ciklas modifi kuojamas pagal B1 priedo 9 dalį:
a)jei yra pagr indinis režimas, kuris leidžia transpor to priemonei atlikti modifikuotą pamatinį bandymų ciklą 
darbinio įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, pasirenkamas šis režimas;
b)jei nėra pagr indinio režimo, bet yra kitų režimų, kurie leidžia transpor to priemonei atlikti modifikuotą pamatinį 
bandymų ciklą darbinio įkrov os naudojimo režimo sąlygomis, iš šių režimų pasirenkamas elektros energijos 
sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas. Jei yra bent du ar daugiau konfigūr uojamų paleidimo režimų, iš šių 
konfigūr uojamų paleidimo režimų pasirenkamas elektros energijos sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas;
c)jei nėra jokio režimo, leidžiančio transpor to priemonei atlikti modifi kuotą pamatinį bandymų ciklą darbinio 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis, nustatomas režimas arba režimai su didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir 
pasirenkamas elektros energijos sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/527  
A8.App6/1a pav. ir A8.App6/1b pav.
Vairuotojo pasirenk amo režimo parinkimas OVC-HEV ir OVC-FCHV (jei taik oma), veikiančioms darbinio įkro vos naudojimo režimo sąlygomis
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/528 2021 11 26  
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/529  
3. Darbinio įkro vos palaikymo režimo sąlygomis veikiančios OVC-HEV , NOVC-HEV , OVC-FCHV ir NOVC-FC HV su 
vairuoto jo pasirenkamu režimu
Transpor to priemonėms su vairuoto jo pasirenkamu režimu įkrov os palaikymo 1 tipo bandymo tikslais režimas 
parenkamas pagal toliau pateiki amas sąlygas.
A8.App6/2 pav. pateiki ama sche ma vaizduoja, kaip pasirenkamas režimas pagal šią dalį.
3.1. Jei yra pagr indinis režimas, kuris leidžia transpor to priemonei atlikti pamatinį bandymų ciklą darbinio įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis, pasirenkamas šis režimas.
3.2. Jeigu nėra pagr indinio režimo arba yra pagr indinis režimas, kuris neleidžia transpor to priemonei atlikti pamatinio 
bandymų ciklo darbinio įkrov os palaikymo režimo sąlygomis, režimas bandymo tikslais parenkamas pagal šias 
sąlygas:
a)jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transpor to priemonei atlikti pamatinį bandymų ciklą darbinio įkro vos 
palaikymo režimo sąlygomis, pasirenkamas šis režimas;
b)jei yra keli režimai, kuriuos naudojant galima taikyti pamatinius bandymų ciklus darbinio įkrov os palaikymo 
režimo sąlygomis, ir nė vienas iš jų nėra konfigūr uojamas paleidimo režimas, turi būti atliktas transpor to 
priemonės kriterinių išmetamųjų teršalų kiekio bandymas ir išmetamo CO 2 kiekio bandymas geriausio atvejo ir 
blogiausio atvejo režimų sąlygomis. Geriausio ir blogiausio atvejo režimai nustatomi remiantis įrodymais apie 
išmetamą CO2 kiekį visų režimų sąlygomis. Išmetamas CO 2 kiekis yra bandymų abiem režimais rezultatų 
aritmetinis vidurkis. Bandymų abiem režimais rezultatai turi būti užregistr uojami.
Gamint ojo prašymu transpor to priemonė gali būti bandoma ir vairuoto jo pasirenkamu režimo sąlygomis, kuriuo 
išmetama daugiausia CO 2.
c)jei yra keli režimai, kuriuos naudojant galima taikyti pamatinius bandymų ciklus darbinio įkrov os palaikymo 
režimo sąlygomis, ir bent du ar daugiau iš jų yra laikomi konfigūr uojamu paleidimo režimu, iš tų dviejų 
konfigūr uojamų paleidimo režimų pasirenkamas išmetamo CO 2 ir degalų sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo 
režimas.
3.3. Jei paga l šio priedėlio 3.1 ir 3.2 punktus nėra jokio režimo, leidžiančio transpor to priemonei atlikti pamatinį 
bandymų ciklą, pamatinis bandymų ciklas modifi kuojamas pagal B1 priedo 9 dalį:
a)jei yra pagr indinis režimas, kuris leidžia transpor to priemonei atlikti modifikuotą pamatinį bandymų ciklą 
darbinio įkro vos palaikymo režimo sąlygomis, pasirenkamas šis režimas;
b)jei nėra pagr indinio režimo, bet yra kitų režimų, kurie leidžia transpor to priemonei atlikti modifikuotą pamatinį 
bandymų ciklą darbinio įkrov os palaikymo režimo sąlygomis, iš šių režimų pasirenkamas išmetamo CO 2 kiekio ir 
degalų sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas;
c)jei nėra jokio režimo, leidžiančio transpor to priemonei atlikti modifi kuotą pamatinį bandymų ciklą darbinio 
įkro vos palaikymo režimo sąlygomis, nustatoma s režimas arba režimai su didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir 
pasirenkamas išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas. Jeigu bent du ar 
daugiau iš šių režimų yra laikomi konfigūr uojamu paleidimo režimu, iš jų pasirenkamas išmetamo CO 2 kiekio ir 
degalų sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/530 2021 11 26  
A8.App6/2a pav. ir A8.App6/2b pav.
Vairuotojo pasirenk amo režimo parinkimas OVC-HEV , NOVC-HEV , OVC-FCHV ir NOVC- FCHV , veikiančioms darbinio įkro vos palaikymo režimo sąlygomis
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/531  
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/532 2021 11 26  
4. PEV SU VAIRUOTOJO PASIRENKAMU REŽIMU
Transpor to priemonėms su vairuoto jo pasirenkamu režimu bandymo režimas parenkamas pagal toliau pateikia mas 
sąlygas.
A8.App6/3 pav. pateiki ama sche ma vaizduoja, kaip pasirenkamas režimas pagal šią dalį.
4.1. Jei yra pagr indinis režimas, kuris leidžia transpor to priemonei atlikti pamatinį bandymų ciklą, pasirenkamas šis 
režimas.
4.2. Jeigu nėra pagr indinio režimo arba yra pagr indinis režimas, kuris neleidžia transpor to priemonei atlikti pamatinio 
bandymų ciklo, režimas bandymo tikslais parenkamas pagal šias sąlygas:
a)jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transpor to priemonei atlikti pamatinį bandymų ciklą, pasirenkamas šis 
režimas;
b)jei yra keli režimai, kuriuos naudojant galima taikyti pamatinius bandymų ciklus, ir nė vienas iš jų nėra laikomas 
konfigūr uojamu paleidimo režimu, pasirenkamas elektros energi jos sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas;
c)jei yra keli režimai, kuriuos naudojant galima taikyti pamatinius bandymų ciklus, ir bent du iš jų yra laikomi 
konfigūr uojamu paleidimo režimu, iš tų konfigūr uojamų paleidimo režimų pasirenkamas elektros energijos 
sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas.
4.3. Jei paga l šio priedėlio 4.1 ir 4.2 punktus nėra jokio režimo, leidžiančio transpor to priemonei atlikti pamatinį 
bandymų ciklą, pamatinis bandymų ciklas modifi kuojamas pagal B1 priedo 9 dalį. Gautas bandymų ciklas vadinamas 
taikomu WLTP bandymų ciklu:
a)jei yra pagr indinis režimas, kuris leidžia transpor to priemonei atlikti modifi kuotą pamatinį bandymų ciklą, 
pasirenkamas šis režimas;
b)jei nėra pagr indinio režimo, bet yra kitų režimų, kurie leidžia transpor to priemonei atlikti modifikuotą pamatinį 
bandymų ciklą, pasirenkamas elektros energijos sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas. Jei yra bent du ar 
daugiau konfigūr uojamų paleidimo režimų, iš šių konfigūr uojamų paleidimo režimų pasirenkamas elektros 
energijos sąnaudų požiūr iu blogiausio atvejo režimas;
c)jei nėra jokio režimo, leidžiančio transpor to priemonei atlikti modifi kuotą pamatinį bandymų ciklą, nustatomas 
režimas arba režimai su didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir pasirenkamas elektros energi jos sąnaudų požiūr iu 
blogiausio atvejo režimas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/533  
A8.App6/3a pav. ir A8.App6/3b pav.
Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas PEV
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/534 2021 11 26  
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/535  
7 priedėlis 
Suslėgto vandenilio kuro elementu varomų hibr idinių transpor to priemonių degalų sąnaudų 
matavimas 
1. BENDRIEJI REIKAL AVIMAI
Degalų sąnaudos matuojamos taikant grav imetr inį metodą paga l šio priedėlio 2 dalį.
Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos patvir tinimą, degalų sąnaudas galima matuoti taikant slėgio 
arba sraut o mata vimo metodą. Tokiu atveju gamintojas turi pateikti techninius įrodymus, kad taikant šį metodą 
gauti rezultatai bus lygia verčiai. Slėgio ir srauto matavimo metodai apibrėžiami standar te ISO 23828.
2. GRA VIMETRINIS METOD AS
Degalų sąnaudos apskaičiuojamos prieš bandymą ir po bandymo matuojant degalų bako masę.
2.1. Prietaisai ir nustatymai
2.1.1. Prietaisų pavyzdys pate ikiamas A8.App7/1 pav. Degalų sąnaudoms matuoti naudojamas vienas arba daugiau 
išorinių degalų bakų. Išor inis bakas (-ai) prijungiamas prie transpor to priemonės degalų tiekimo linijos 
originalaus degalų bako ir kuro elementų sistemos .
2.1.2. Kondiciona vimui iki bandymo naudojamas sumontuotas pirminis bakas arba išorinis vandenilio šaltinis.
2.1.3. Degalų pakar totinio pylimo slėgis pakoreguojamas pagal gamintojo rekomenduojamą vertę.
2.1.4. Kai linijos sukeičiamos, tiekiamų dujų slėgis linijose kuo labiau sumažinamas.
Tuo atveju, kai numato mas slėgio skirtumo poveikis, gam intojas ir atsaking a institucija turi susitar ti, ar reikia 
atlikti korega vimą.
2.1.5. Svarstyklės
2.1.5.1. Degalų sąnaudoms matuoti naudojamos svarstyklės turi atitikti A8.App7/1 lentelėje nurodytas specifikacijas.
A8.App7/1 lentelė
Analizinių svarstyklių patikros kriter ijai 
Matavimo sistema Skyr a Glaudumas
Svarstyklės ne daugiau kaip 0,1 g ne daugiau kaip ±0,02 (a)
(a)Dega lų sąnaudos (ĮEEK S įkrov os balansas = 0) bandymo metu, masė, standar tinis nuokr ypis
2.1.5.2. Svarstyklės kalibr uojamos pagal svarstyklių gam intojo pateiktas specifikacijas arba bent ne rečiau nei nurodyta 
A8.App7/2 lentelėje.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/536 2021 11 26  
A8.App7/2 lentelė
Prietaiso kalibrav imo inter valai 
Priemonės tikrinimas Inter valas
Glaudumas Kasmetiniai ir svarbūs techninės priežiūros 
darbai
2.1.5.3. Įrengiamos atitinkamos priemonės vibracij os ir konven cijos poveikiui sumažinti, tokios kaip stalas su slopintuvu 
arba vėjo užtvaras.
A8.App7/1 pav.
Prietaisų pav yzdys
čia:
1išorinis degalų tiekimo linija kondicionav imui iki bandymo atlikti;
2slėgio reguliator ius;
3originalus bakas;
4kuro elementų sistema;
5svarstyklės;
6išorinis transpor to priemonės bakas (-ai) degalų sąnaudoms matuoti.
2.2. Bandymo procedūra
2.2.1. Išor inio transpor to priemonės bako masė matuojama prieš bandymą.
2.2.2. Išor inis transpor to priemonės bakas prijungi amas prie transpor to priemonės degalų tiekimo linijos, kaip parodyta 
A8.App7/1 pav.
2.2.3. Atliekant bandymą, degalai tiekiami iš išorinio bako.
2.2.4. Išor inis transpor to priemonės bakas atjungiamas nuo linijos.
2.2.5. Po bandymo išmatuojama bako ir sunaudotų degalų masė.
2.2.5.1. Gamint ojo prašymu ir gavus atsakingos institucijos patvir tinimą, dėl pakitusios temperatūros ir slėgio gali būti 
atsižvelgiama į vandenilio svorio pokytį pagalbinėje linijoje tarp 2 ir 4 taškų A8.App7/1 pav.
2.2.6. Nesubalansuotos įkro vos palaikymo režimo degalų sąnaudos FC CS,nb pagal prieš bandymą ir po bandymo 
išmatuotą masę apskaičiuojamos naudojant šią lygtį:
FCCS,nb ¼g1 – g2
d×100LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/537  
čia:
FC CS,nb – bandymo metu įkro vos palaikymo režimo sąlygomis išmatuotos nesubalansuot os degalų 
sąnaudos, kg/100 km;
g1 – bako masė bandymo pradžioje, kg;
g2 – bako masė bandymo pabaigoje, kg;
d – bandymo metu nuvažiuotas atstumas (km).
2.2.7. Šis punktas taikomas tik 1B lygiui.
Atskiros degalų sąnaudos FC CS,nb,p , kaip apibrėžta šio priedo 4.2.1.2.4 ir 4.2.1.2.5 punktuose, per kiekvieną atskirą 
fazę apskaičiuojamos pagal šio priedėlio 2.2 punktą. Bandymo procedūra atliekama su ne transpor to priemonėje 
esančiais degalų bakais ir jungtimis su transpor to priemonės degalų linija, kurios parengiamos prieš kiekvieną 
atskirą fazę.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/538 2021 11 26  
8 priedėlis 
PEV ir OVC-HEV elektros energijos sąnaudų gamybos atitikčiai patikr inti būtinų papildomų verčių 
apskaičiavimas 
Kalbant apie gam ybos atitiktį, reikia pateikti konkrečias vertes, kurių apskaičiavimas yra aprašytas šiame priedėlyje.
1. SU GAMYBOS ATITIK TIMI SUSIJĘS PEV ELEK TROS ENER GIJOS SĄNA UDŲ VERČIŲ APSKAIČIA VIMAS
1.1. Atliekant gamybos atitikties patikrą pagal PEV elektros energijos sąnaudas turi būti nurodoma ir naudojama ši vertė:
EC DC – i,COP ¼EC DC,first,i ×AF EC,i
čia:
i – jeigu taikomas interpoli acijos metod as, transpor to priemonės L indeks as L ir transpor to 
priemonės H indeks as H. Jeigu interpoliaci jos metod as netaik omas, indeksas i rodo išbandytą 
transpor to priemonę, o šio priedėlio 1.2 punktas netaik omas;
EC DC – i,COP – transpor to priemonės i elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos ĮEEK S naudojimu atliekant 
pirmą taikomą WLTC bandymų ciklą gamy bos atitikties patikros bandymo procedūros metu;
EC DC,first,i – transpor to priemonės i elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos ĮEEK S naudojimu atliekant 
pirmą taikomą WLTC bandymų ciklą pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
AF EC,i – transpor to priemonės i korega vimo koefic ientas, kuriuo išlyginamas su įkro vos naudojimu 
susijusių elektros energijos sąnaudų vertės, deklar uotos atlikus 1 tipo bandymą taikant tvirtinimo 
procedūrą, ir išmatuoto bandymo rezultato skirtumas, nustatytas gamybos atitikties patikros 
procedūros metu,
ir
AF EC,i¼EC WLTC,declared,i
EC WLTC,i
čia:
EC WLTC,declared,i – jei tai PEV, transpor to priemonės i elektros energijos sąnaudos, deklar uoto s pagal B6 priedo 
1.2.3 punktą;
EC WLTC,i – transpor to priemonės i išmatuotos elektros energijos sąnaudos pagal šio priedo 4.3.4.2 punktą.
1.1.1. Jeigu taikomas interpoli acijos metod as, vertės, kurios yra deklar uoto s ir naudojamos gamybos atitikties patikrai, 
vertinant transpor to priemonės H ir transpor to priemonės L elektros energi jos sąnaudas, yra atskirų elektros 
energijos sąnaudų verčių interpoliaci jai pagal šio priedėlio 1.2 punktą naudojamos įvesties vertės.
1.2. ATSKIRŲ PEV ELEK TROS ENER GIJOS SĄNA UDŲ VERČIŲ INTERPOLIA CIJA
Šis punktas taikomas tik jeigu taikomas interpol iacij os metodas. Interpoliuota elektros energi jos sąnaudų vertė 
nurodoma ir naudojama atliekant gamybos atitikties patikrą pagal konkrečios transpor to priemonės elektros 
energijos sąnaudas:
EC DC – ind,COP ¼EC DC – L,COP þKind×ðEC DC – H,COP  – EC DC – L,COP Þ
čia:
EC DC – ind,COP – atskiros transpor to priemonės elektros energi jos sąnaudos, paga l kurias vertinama gam ybos 
atitiktis, Wh/km;
EC DC – L,COP – transpor to priemonės L elektros energi jos sąnaudos, pagal kurias vertinama gam ybos atitiktis, 
nustatyt os pagal šio priedėlio 1.1 punktą, Wh/km;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/539  
EC DC – H,COP – transpor to priemonės H elektros energijos sąnaudos, pagal kurias vertinama gam ybos atitiktis, 
nustatyt os pagal šio priedėlio 1.1 punktą, Wh/km;
Kind – nagr inėjamos atskiros transpor to priemonės interpoliaci jos koeficientas taikomo WLTP 
bandymų ciklo metu pagal šio priedo 4.5.3 punktą.
2. SU GAMYBOS ATITIK TIMI SUSIJĘS OVC-HEV ELEK TROS ENER GIJOS SĄNA UDŲ VERČIŲ APSKAIČIA VIMAS
Ši dalis taikoma tik jeigu atliekant tipo patvir tinimą per įkrov os naudojimo 1 tipo bandymo pirmąjį ciklą variklis 
neįjungiamas. Jeigu variklis įjungiamas, ši dalis netaik oma.
2.1. Ši vertė nurodoma ir naudojama atliekant gam ybos atitikties patikrą pagal OVC-HEV elektros energijos sąnaudų 
vertę:
EC DC,CD – i,COP ¼EC DC,CD,first,i ×AF EC,AC,CD,i
čia:
i – jeigu taikomas interpoliacijos metodas, transpor to priemonės L indeks as L ir transpor to 
priemonės H indeks as H. Jeigu interpoli acijos metodas netaik omas, indeks as i rodo išbandytą 
transpor to priemonę, o šio priedėlio 2.2 punktas netaik omas.
EC DC,CD – i,COP – su įkrov os naudojimu susijusios elektros energi jos sąnaudos, grindžiamos ĮEEK S naudojimu 
atliekant pirmo taikomo WLTC bandymų ciklo įkro vos naudojimo 1 tipo bandymus gam ybos 
atitikties patikros bandymo procedūros metu;
EC DC,CD,first,i – su įkro vos naudojimu susijusios transpor to priemonės i elektros energijos sąnaudos, 
grindžiamos ĮEEK S naudojimu atliekant pirmo taikytino WLTC bandymų ciklo 1 tipo bandymą 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis pagal šio priedo 4.3 punktą, Wh/km;
AF EC,A C,CD,i – transpor to priemonės i korega vimo koefic ientas, kuriuo išlyginamas su įkro vos naudojimu 
susijusių elektros energijos sąnaudų vertės, deklar uoto s atlikus 1 tipo bandymą taikant tipo 
patvir tinimo procedūrą, ir bandymo rezultato skirtumas, nustatytas gamybos atitikties patikros 
procedūros metu,
ir
1A lygis
AF EC,AC,CD,i ¼ECAC,CD,declared,i
ECAC,CD,i
čia:
EC AC,CD,declared,i – su įkro vos naudojimu susijusios transpor to priemonės i deklar uojamosios elektros energi jos 
sąnaudos atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymus pagal B6 priedo 1.2.3 punktą;
EC AC,CD,i – su įkro vos naudojimu susijusios transpor to priemonės i išmatuotos elektros energi jos sąnaudos 
atliekant įkro vos naudojimo 1 tipo bandymus pagal šio priedo 4.3.1 punktą.
1B lygis
AF EC,AC,CD,i ¼ECdeclared,i
ECi
čia:
EC declared,i – transpor to priemonės i deklar uojamosios elektros energijos sąnaudos atliekant 1 tipo bandymus 
įkro vos naudojimo režimo sąlygomis pagal B6 priedo 1.2.3 punktą;
EC ,i – transpor to priemonės i išmatuotos elektros energijos sąnaudos atliekant įkro vos naudojimo 1 
tipo bandymus pagal šio priedo 4.3.3.1. punktą.
2.1.1. Jeigu taikomas interpoli acijos metod as, vertės, kurios yra deklar uoto s ir naudojamos gamybos atitikties patikrai, 
vertinant transpor to priemonės H ir transpor to priemonės L elektros energi jos sąnaudas, yra atskirų elektros 
energijos sąnaudų verčių interpoliaci jai pagal šio priedėlio 2.2 punktą naudojamos įvesties vertės.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/540 2021 11 26  
2.2. Atskiros įkro vos naudojimo režimo elektros energijos sąnaudų vertės interpoli acija
Šis punktas taikomas tik jeigu taikomas interpol iacij os metodas. Interpoliuota elektros energi jos sąnaudų vertė 
nurodoma ir naudojama atliekant gam ybos atitikties patikrą pagal atskiros transpor to priemonės elektros energijos 
sąnaudų vertę:
EC DC – ind,CD,COP ¼EC DC – L,CD,COP þKind×ðEC DC – H,CD,COP  – EC DC – L,CD,COP Þ
čia:
EC DC – ind,CD,COP – atskiros transpor to priemonės įkro vos naudojimo režimo elektros energijos sąnaudos, 
paga l kurias vertinama gam ybos atitiktis, Wh/km;
EC DC – L,CD,COP – transpor to priemonės L įkro vos naudojimo režimo elektros energi jos sąnaudos, pagal 
kurias vertinama gamybos atitiktis, nustatyt os pagal šio priedėlio 2.1 punktą, Wh/km;
EC DC – H,CD,COP – transpor to priemonės H įkro vos naudojimo režimo elektros energijos sąnaudos, pagal 
kurias vertinama gamybos atitiktis, nustatyt os pagal šio priedėlio 2.1 punktą, Wh/km;
Kind – nagr inėjamos atskiros transpor to priemonės interpoliaci jos koeficie ntas, naudojamas 
taikomo WLTP bandymų ciklo metu pagal šio priedo 4.5.3 punktą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/541  
B9 PRIED AS 
Metod o lygiav ertiškumo nust atymas 
Šis priedas taikomas tik 1A lygiui.
1. BENDRIEJI REIKAL AVIMAI
Gamint ojo prašymu atsaking a institucija gali patvir tinti kitus matavi mų metod us, jei jie duoda lygia verčius rezultatus 
pagal šio priedo 1.1 punktą. Siūlomo metodo lygia vertiškumas įrodomas atsakinga i instituci jai.
1.1. Sprendimas dėl lygia vertiškumo
Siūlomas metodas laikomas lygiaver čiu, jei jo tikslumas ir glaudumas yra tokie patys arba geresni nei etaloninio 
metodo.
1.2. Lygiaver tiškumo nustatymas
Metod o lygiaver tiškumo nustatymas grindžiamas siūlomo ir etaloninio metodų koreliacijo s tyrimu. Koreliacijo s 
bandymui atlikti naudojami metodai turi būti patvir tinti atsakingos institucijos.
Pagrindinis siūlomo ir etaloninio metodų tikslumo ir glaudumo nustatymo principas turi atitikti gaires, pate ikiamas 
standar to ISO 5725 8 priedo 6 dalyje „Alter natyvių matavi mo metodų palyginimas“.
1.3. Įgyvendinimo reikalavimai (REZER VUOT A)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/542 2021 11 26  
PRIED AI. C DALIS 
C1 priedas: [Rezer vuota]
C2 priedas: [Rezer vuota]LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/543  
C3 PRIED AS 
4 tipo bandymas 
Transpor to priemonių su benzinu varomais varikliais išmetamų garavimo išlakų kiekio nus tatymas 
4 tipo bandymo proced ūros ir sąlygos
1. ĮVADAS
Šiame priede nustatomas metodas, kuriuo pakar tojamais ir atkar tojamais būdais, atitinkančiais transpor to 
priemonių eksploatav imą realiomis sąlygomis, vertinami lengvųjų transpor to priemonių garavimo išlakų 
lygiai.
2. TECHNINIAI REIKAL AVIMAI
2.1. Ši procedūra apima degalų garavimo bandymą ir du papildomus bandymus – šio priedo 5.1 punkte aprašytą 
anglių filtrų sendinimą ir šio priedo 5.2 punkt e aprašytą dega lų bako sistemos pralaidumo bandymą. 
Atliekant degalų garavimo bandymą (C3/4 pav.) nustatom as angliavandenilių garų, išsiskir iančių dėl paros 
temperatūros svyra vimų ir įkaitusio variklio degalų garavimo transpor to priemonei stovint, kiekis.
2.2. Jei degalų sistem oje yra daugiau kaip vienas anglių filtras, visais atvejais, kai šiame priede vartojama sąvoka 
anglių filtras, ji taikoma visiems anglių filtrams.
3. TRANSPORTO PRIEMONĖ
Transpor to priemonės mech aninė būklė turi būti gera, prieš bandymą transpor to priemonė turi būti įvažinėta 
ir ja turi būti nuvažiuota bent 3 000 km. Siekiant nustatyti garavimo išlakų kiekį, užregistr uojama 
sertifik avimo bandymams naudojamos transpor to priemonės rida ir eksploatav imo laikas. Įvažinėjimo 
laikotar piu gara vimo išlakų kontrolės siste ma turi būti prijun gta ir tinkamai veikti. Per įvažinėjimo laikotar pį 
neįrengiamas sendintas anglių filtras.
Ang lių filtras, sendintas šio priedo 5.1–5.1.3.1.3 punktuose (imtinai) aprašyta tvarka, nėra įrengiamas tol, kol 
nepradedama taikyti degalų išpylimo ir įpylimo procedūra, nurodyta šio priedo 6.5.1 punkt e.
4. BAN DYMO ĮRANGA, KALIBRA VIMO REIKAL AVIMAI IR INTER VALAI
Jeigu šioje dalyje nenurodyta kitaip, bandymui naudojama įranga sukalibr uojama prieš pradedant ją naudoti ir 
vėliau tinkamais inter valais atliekant jos priežiūrą. Tinkamas priežiūros inter valas nustatomas laikantis įrangos 
gamintojo rekomendaci jos arba gerosios inžiner ijos patir ties.
4.1. Važiuoklės dinamometras
Važiuoklės dinamometras turi atitikti B5 priedo 2–2.4.2 punktų (imtinai) reikalavim us.
4.2. Garav imo išlakų matuoklių gaubtas
Garav imo išlakų kiekio matavimo gaubtas – dujoms nelaidi stačiakampio formos matavimo kamera, į kurią 
turi tilpti bandomoji transpor to priemonė. Transpor to priemonė turi būti prieinama iš visų pusių, o 
užsandar intas gaubt as turi būti hermetiškas, kaip nurodyta šio priedo 4.2.3.3 punkte. Vidinis gaubt o 
paviršius turi būti nepralaidus ir nereaguoti su angliavanden iliais. Tempe ratūros kondicionavimo sistema turi 
reguliuoti vidinę gaubt o oro temperatūrą pagal laiką, kad atliekant bandymą ji atitiktų nurodytąją; atliekant 
bandymą taikoma vidutinė 1 °C leidžiamoji nuokr ypa.
Kontrolės sistema sureguliuojama taip, kad temperatūros inter valas būtų be didesnių pokyčių, neviršytų 
ribinių verčių ir pernelyg nesiskir tų nuo pageidaujamo ilgalaikio aplink os temperatūros inter valo. Vidinė 
paviršiaus temperatūra turi būti ne mažesnė kaip 5 °C ir ne didesnė kaip 55 °C bet kuriuo per parą išmetamų 
teršalų kiekio nustatymo bandymo metu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/544 2021 11 26  
Sienos suprojektuojamos taip, kad šiluma gerai sklaidytųsi. Vidinio paviršiaus temperatūra turi būti ne 
mažesnė kaip 20 °C ir ne didesnė kaip 52 °C bet kuriuo gara vimo nuost olių įkaitus varikliui bandymo metu.
Kad būtų prisitaikyta prie tūrio pokyčių, kuriuos sukelia pakitusi kameros temperatūra, galima taikyti kintamo 
ir nustatyt o tūrio gaubt us.
4.2.1. Kintamo tūrio gaubtas
Kintamo tūrio gaub tas plečiasi arba traukiasi reaguodamas į oro masės temperatūros pokyčius gaubte. Dvi 
priemonės, kurias galima naudoti, norint prisitaikyti prie vidinio tūrio pokyčių – tai judamoji plokštė (-s) arba 
dum plės, kurių viduje esantis hermetiškas maišas (-ai) plečiasi ir traukiasi pagal vidinio slėgio pokyčius, 
naudodamas išorės orą. Kiekviena prisitaikymo prie tūrio pokyčių priemonė turi užtikr inti, kad, esant 
nustatytam temperatūros inter valui, būtų išlaikytas šio priedo 4.2.3 punkt e nurodytas gaub to vientisumas.
Taikant bet kokį prisitaikymo prie tūrio pokyčių metod ą vidinio gaubto slėgio ir barometr inio slėgio 
skirtumas netur i būti didesnis kaip ±0,5 kPa.
Turi būti įmanoma užfik suoti nustatytą gaubto tūrį. Kintamo tūrio gaubt ą turi būti įmanoma pritaikyti taip, 
kad, atsižvelgiant į temperatūros ir barometr inio slėgio pokytį per bandymą, jo tūris galėt ų prisitaikyti prie 
+7 proc. dydžio vardinio tūrio pokyčio (žr. šio priedo 4.2.3.1.1 punktą).
4.2.2. Nustatyto tūrio gaubtas
Nustatyto tūrio gaub tas turi būti pagamintas iš standžių plokščių, kurios išlaik o vienodą gaub to tūrį ir atitinka 
toliau išdėstytus reikalavimus .
4.2.2.1. Gaubt e sukur iamas ištekančio oro srautas, kad per visą bandymą iš gaubt o tolygiai pamažu tekė tų oras. Į 
gaubtą įtekančio aplink os oro srautas gali kompe nsuoti iš gaubt o ištekan tį orą. Į gaubtą įtekantis oras valomas 
aktyvintąja anglimi, kad būtų garantuotas santykinai vienodas angliavandenilių lygis. Taikant bet kokį 
prisitaikymo prie tūrio pokyčių metodą, vidinio gaub to slėgio ir barometr inio slėgio skirtumas turi būti 
intervale nuo 0 iki –0,5 kPa.
4.2.2.2. Naudojantis įranga turi būti įmanoma matuoti angliavandenilių masę prie įėjimo ir išėjimo angų srautų esant 
0,01 skyrai. Siekiant surinkti proporcingą iš gaubt o ištekančio ir į gaubtą įtekančio oro mėginį gali būti 
naudojama mėginių ėmimo į maišus sistema . Ištekančio ir įtekančio oro srautus nuolat os analizuoti taip pat 
galima įjungtu liepsnos jonizacij os detekt oriumi, kuris sujungtas su srauto matavim ų įtaisais, kad būtų 
nuolat os registr uojama pašalintų angliavan denilių masė.
4.2.3. Gaubt o kalibrav imas
4.2.3.1. Pirminis gaub to vidinio tūrio nustatymas
4.2.3.1.1. Prieš pradedant naudoti kamerą, toliau nurodytu būdu nustatomas jos vidinis tūris.
Tiksliai išmatuojami vidiniai kameros matmenys atsižvelgiant į visus nelygumus, pvz., tvirtinamuosius 
statramsčius. Remiantis šiais matavim ais, nustatomas kameros vidinis tūris.
Jei tai kintamo tūrio gaubtai, gaubt as susiejamas su fiksuotu tūriu, kai gaubtas laikomas 30 °C arba gam intojo 
pasir inkimu 29 °C aplink os temperatūroje. To vardinio tūrio atkur iamumas nuo užregistr uoto sios vertės turi 
netur i skirtis daugiau kaip ±0,5 proc.
4.2.3.1.2. Grynas vidinis tūris nustatomas iš vidinio kameros tūrio atėmus 1,42 m3. Atitinkamai vietoje 1,42 m3 galima 
naudoti bandomosios transpor to priemonės, kai jos langai ir bagažinė atidar yti, tūrį.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/545  
4.2.3.1.3. Kamera turi būti patikr inta pagal šio priedo 4.2.3.3 punktą. Jeigu propano masė nuo įleistų dujų masės skiriasi 
daugiau nei ±2 proc., reikia imtis taisomųjų veik smų.
4.2.3.2. Foninių išmetamųjų teršalų lygio nustatymas kameroje
Ši procedūra taikoma siekiant nustatyti, ar kameroje nėra jokių didelį angliavandenilių kiekį išskir iančių 
medžiagų. Patikra atliekama prieš pradedant eksploatuoti gaubtą, jame atlikus kokius nors veiksmus , 
galinčius turėti įtakos foniniams išmetamiesiems teršalams, ir ne rečiau kaip kartą per metus.
4.2.3.2.1 Kintamo tūrio gaubtus galima naudoti užfi ksavus jų tūrį arba neužfik savus, kaip pirmiau aprašyta šio priedo 
4.2.3.1.1 punkte; toliau nurodytą 4 val. laikotar pį išlaik oma pasto vi 35 °C ± 2 °C arba, 36 °C ± 2 °C aplink os 
oro temperatūra, nelygu, ką pasir inks gamintojas.
4.2.3.2.2. Nustatyto tūrio gaub tai naudojami uždar ius srauto įleidimo ir išleidimo angas . Toliau nurodytu 4 val. 
laikotar piu palaik oma 35 °C ± 2 °C arba 36 °C ± 2 °C aplink os temperatūra, nelygu, ką pasir inks gamintojas.
4.2.3.2.3. Prieš prasidedant 4 val. laikotar piui, kai bus imami foninių išskir iamų medžiagų mėginiai, gaub tą 12 val. 
trukmei galima sandar iai uždar yti ir įjungti maišymo ventiliator ių.
4.2.3.2.4. Analizato rius (jeigu jis būtinas) sukalibr uojamas, tada nustatoma nulinė vertė ir mata vimo intervalas.
4.2.3.2.5. Gaubtas oru prapučiamas tol, kol užregistr uojamas pasto vus angliavan denilių rodmuo ir įjungiamas, o 
maišymo ventiliat orius įjungiamas, jei tai dar nebuv o padar yta.
4.2.3.2.6. Tada kamera sandar iai uždaroma ir išmatuojama foninė angliavandenilių koncentracij a, temperatūra ir 
barometr inis slėgis. Tai yra pirminiai CHCi, Pi, Ti rodmen ys, naudojami gaub to foniniam lygiui apskaičiuoti.
4.2.3.2.7. Gaubtas paliekamas 4 val. su įjungtu maišymo ventiliat oriumi.
4.2.3.2.8. Praėjus nurodytam laikui, tuo pačiu analizatori umi išmatuojama angliavanden ilių koncentracij a kameroje. 
Taip pat išmatuojama temperatūra ir barometr inis slėgis. Tai galutiniai rodmenys CHCf, Pf, Tf.
4.2.3.2.9. Ang liavandenilių masės pokytis gaubte atliekant bandymą apskaičiuojamas pagal šio priedo 4.2.3.4 punktą ir 
netur i būti didesnis kaip 0,05 g.
4.2.3.3. Kameros kalibravimas ir angliavanden ilių sulaikymo kameroje bandymas
Kameros kalibravimu ir angliavan denilių išlaikymo kameroje bandymu patikr inamas šio priedo 4.2.3.1 
punkt e apskaičiuotas tūris ir išmatuojama bet kokio nuotėkio spar ta. Gaubto nuotėkio spar ta nustatoma 
prieš pradedant eksploatuoti gaub tą, pabaigus gaubt e kokias nors operacij as, galinčias turėti įtakos gaubt o 
sandar umui, ir vėliau – bent kartą per mėnesį. Jeigu paeiliui kas mėnesį atliktos šešios išlaikymo patikros 
buvo sėkmingos, taisomieji veiksmai nereikalingi; vėliau gaubto nuotėkio spar ta gali būti nustatoma kartą per 
ketvirtį, kol prireiks imtis taisomųjų veiksmų.
4.2.3.3.1 Gaubtas prapučiamas tol, kol pasiekiama pasto vi angliavandenilių koncentracija. Tada įjungiamas maišymo 
ventiliat orius, jeigu tai dar nebuvo padar yta. Nustatoma vandenilio analizatori aus nulinė padėtis, prireikus jis 
kalibr uojamas, tada nustatomas matavimo inter valas.
4.2.3.3.2 Jei tai yra kintamo tūrio gaubtai, nustatomas vardiniam tūriui lygus tokio gaub to tūris. Nustatyto tūrio 
gaubtuose išleidimo ir įleidimo angos turi būti uždar ytos.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/546 2021 11 26  
4.2.3.3.3. Tada įjungiama aplink os temperatūros kontrolės sistem a (jei ji dar nebuv o įjungta) ir sureguliuojama taip, kad 
pirminė temperatūra būtų 35 °C arba 36 °C, nelygu, ką pasir inks gam intojas.
4.2.3.3.4. Kai gaubto temperatūra stabilizuojasi esant 35 °C ± 2 °C arba 36 °C ± 2 °C, nelygu, ką pasir inks gamint ojas, 
gaubtas užplombuojamas ir matuojama foninė koncentracij a, temperatūra ir barometr inis slėgis. Tai yra 
pirminiai CHCi, Pi, Ti rodmen ys, naudojami gaubt ui kalibr uoti.
4.2.3.3.5. Į gaubtą įleidžiami maždaug 4 gramai propano. Išmatuojama propano masė toki u tikslumu ir glaudumu, kad 
nuo išmatuotos vertės nesiskir tų daugiau kaip ±2 proc.
4.2.3.3.6. Palaukiama 5 min., kol dujos kameroje susimaišys, tada išmatuojama angliavan denilių koncentracij a, 
temperatūra ir barometr inis slėgis. Tai yra gaub tui kalibr uoti naudojami CHCf, Pf, Tf rodmenys ir pirminiai 
CHCi, Pi, Ti rodmenys, naudojami išlaikymo patikrai atlikti.
4.2.3.3.7. Naudojant pagal šio priedo 4.2.3.3.4 ir 4.2.3.3.6 punktus užregistr uotus rodmenis ir šio priedo 4.2.3.4 
punkt e pate iktą formulę, apskaičiuojama propano masė gaubt e. Ta masė netur i skirtis daugiau kaip ±2 proc. 
nuo propano masės, išmatuotos pagal šio priedo 4.2.3.3.5 punktą.
4.2.3.3.8. Jei tai yra kintamo tūrio gaubtai, užfi ksuota vardinio tūrio konfigūraci ja nebetaik oma. Nustatyto tūrio gaubtų 
išleidimo ir įleidimo angos turi būti atdaros.
4.2.3.3.9. Tada per 15 min. nuo gaubt o užsandar inimo pradedama taikyti aplink os temperatūros ciklą nuo 35 °C iki 20 ° 
C ir vėl iki 35 °C arba gamintojo pasir inkimu nuo 35,6 °C iki 22,2 °C ir vėl iki 35,6 °C, nelygu, ką pasir inks 
gamintojas, per 24 val. laikotar pį, atsižvelgiant į intervalą arba alternatyvų inter valą, nustatytą šio priedo 
6.5.9 punkte. (Leidžiamosios nuokr ypos yra nurodyto s šio priedo 6.5.9.1 punkte.)
4.2.3.3.10. Baigus 24 val. trunkantį ciklą, išmatuojama ir užregistr uojama galutinė angliavan denilių koncentracij a, 
temperatūra ir barometr inis slėgis. Tai yra galutiniai CHCf, Pf, Tf rodmen ys, naudojami angliavanden ilių 
išlaikymo patikrai atlikti.
4.2.3.3.11. Taikant šio priedo 4.2.3.4 punkte pate iktą formulę ir naudojant rodmenis, užregistr uotus pagal šio priedo 
4.2.3.3.6 ir 4.2.3.3.10 punktus, apskaičiuojama angliavandenilių masė. Apskaičiuota angliavandenilių masė 
negali skirtis daugiau kaip 3 proc. nuo šio priedo 4.2.3.3.7 punkt e pateikt os masės.
4.2.3.4. Apskaičiav imai
Apskaičiuotas grynosios angliavandenilių masės pokytis gaubte naudojamas kameros foniniam 
angliavan denilių kiekiui ir nuotėkio spar tai nustatyti. Masės pokyčiui apskaičiuoti naudojami pirminiai ir 
galutiniai angliavan denilių koncentracij os, temperatūros ir barometr inio slėgio rodmenys.
Apskaičiav imas atliekamas taikant arba šio priedo 7.1 punkte, arba 7.1.1 punkt e nurodytą lygtį, naudojant 
toliau nurodytą V vertę.
V – grynasis gaubt o tūris, m3.
4.3. Analizės sistemos
Analizės sistemos atitinka šio priedo 4.3.1– 4.3.3 punktų reikalavim us.
Nuolat matuoti angliavanden ilių kiekio nepr ivaloma, išskyr us atvejus, kai naudojamas nustatyt o tūrio gaubtas.
4.3.1. Ang liavandenilių analizatori usLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/547  
4.3.1.1. Aplink os oras kameroje stebimas naudojant FID tipo angliavandenilių detektorių. Dujų mėginiai imami 
vidur iniame vienos šoninės sienos taške arba ties kameros stog u, o kiekvienas aplenkiamasis srautas 
nukreipiamas į gaubtą, pageidautina į vietą, esančią iš karto už maišymo ventiliator iaus.
4.3.1.2. Ang liavandenilių analizatori aus atsak o trukmė iki 90 proc. galutinio rodmens vertės turi būti mažesnė nei 1,5 
sekundės. Visuose veikimo inter valuose 15 min. laikotar piu stabilumas turi būti geresnis nei 2 proc. visos 
skalės ties nuliu ir ties 80 ± 20 proc. visos skalės.
4.3.1.3. Analizato riaus rodmenų pakar tojamumas, išreikštas kaip vienas standar tinis nuokr ypis, visuose 
naudojamuose intervaluose turi būti geresnis nei ±1 proc. visos skalės nuokr ypio ties nuliu ir ties 
80 ± 20 proc. visos skalės.
4.3.1.4. Analizato riaus veikimo inter valai parenkami taip, kad atliekant matavim o, kalibravimo ir nuotėkio nustatymo 
procedūras būtų užtikr inta geriausia skyra.
4.3.2. Ang liavandenilių analizatori aus duomenų registra vimo sistem a
4.3.2.1. Ang liavandenilių analizat oriuje įrengiamas įtaisas, kad elektr inio signalo išėjimą bent kartą per minutę būtų 
galima registr uoti juostiniu rašytuvu arba kita duomenų apdorojimo sistem a. Registravimo sistem os veikimo 
charakteristi kos turi būti bent jau lygia vertės registr uojamam signalui ir rezultatai turi būti nuolat 
registr uojami. Turi būti gauti duomeny s, aiškiai rodantys degalų garavim o dėl įkaitusio variklio arba paros 
išlakų bandymo pradžią ir pabaigą (įskaitant mėginių ėmimo pradžią ir pabaigą bei nuo kiekvieno bandymo 
pradžios ir pabaigos praėjusį laiką).
4.3.3. FID angliavandenilių analizatori aus patikra
4.3.3.1. Detektoriaus atsak o optimizavimas
FID sureguliuojamas pagal prietaiso gamint ojo nurodymus. Dažniausiai naudojamo darbinio inter valo atsakui 
optimizuoti naudojamas propanas su oru.
4.3.3.2. Ang liavandenilių analizatori aus kalibravimas
Analizato rius turėtų būti kalibr uojamas naudojant propaną su oru ir išgrynintą dirbtinį orą. Žr. šios taisyklės 
B5 priedo 6.2 punktą.
Kiekvienas įprastai taikomas veikimo inter valas kalibr uojamas pagal šio priedo 4.3.3.2.1–4.3.3.2.4 punktus.
4.3.3.2.1. Kalibravimo kreivė brėžiama mažiausiai per penkis darbiniame inter vale kuo tolygiau išdėstytus kalibrav imo 
taškus. Didžiausios koncentracij os kalibravimo dujų vardinė koncentracija turi būti ne mažesnė kaip 80 proc. 
visos skalės.
4.3.3.2.2. Kalibravimo kreivė apskaičiuojama taikant mažiausiųjų kvadratų metodą. Jeigu gaunamas didesnio nei 3 
laipsnio daugianar is, kalibravimo taškų skaičius turi būti ne mažesnis už šį daugianar io laipsnį, prie jo dar 
pridėjus du.
4.3.3.2.3. Kalibravimo kreivė nuo kiekvienų kalibravimo dujų vardinės vertės netur i skirtis daugiau kaip 2 proc.
4.3.3.2.4. Naudojant pagal B5 priedo 5 dalį apskaičiuotus daugianar io koeficientus parengiama užregistr uotų rodmenų 
palyginimo su tikrąja koncentracij a lentelė (rodmenys pateikiami ne didesniais kaip 1 proc. dydžio skalės 
rodmenų tarpsniais). Tokia lentelė sudaroma kiekvieno sukalibr uoto analizatoriaus inter valo atveju. Lentelėje 
taip pat pate ikiami kiti svarbūs duomenys:
a)kalibrav imo data, poten ciometro matavimo inter valo ir nulinės vertės nustatymo rodmen ys (jei taikoma);
b)vardinė skalė;
c)visų naudotų kalibrav imo dujų atskaitiniai duomeny s;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/548 2021 11 26  
d)kiekvienų naudotų kalibrav imo dujų tikroji ir užregistr uota vertė bei procentais išreikšti skirtumai;
e)FID degalai ir tipas;
f)FID oro slėgis.
4.3.3.2.5. Jei atsakinga i institucijai priimtinu būdu gali būti įrodyta, kad naudojantis alternatyviomi s priemonėmis (pvz., 
kompi uteri u, elektroniškai valdomu inter valų perjungikliu) galima gauti lygia verčio tikslumo rezultatus, tada 
galima rinktis toki as alternatyvias priemones.
4.4. Temperatūros registravimo sistema
Temperatūros registravimo sistema turi atitikti šio priedo 4.4.1–4.4.5 punktų (imtinai) reikalavimus.
4.4.1. Temperatūra kameroje registr uojama dvejose vietose temperatūros jutikliais, prijungtais taip, kad rodytų 
vidutinę vertę. Matavimo vietos yra 0,9 ± 0,2 m aukštyje maždaug 0,1 m atstumu į gaubt o vidurį nuo 
kiekvienos šoninės sienos vertikaliosios vidur io linijos.
4.4.2. Jeigu pasirenkama galim ybė taikyti apkro vą benzino filtrui (šio priedo 6.5.5.3 punktas), temperatūra degalų 
bake (-uose) registr uojama pagal šio priedo 6.1.1 punkt o reikalavimus degalų bake įrengtu jutikliu.
4.4.3. Matuojant degalų sistemos garavimo išlakų kiekį, temperatūra registr uojama arba įvedama į duomenų 
apdorojimo sistemą bent kartą per minutę.
4.4.4. Temperatūros registravimo sistemos tikslumas turi būti ±1,0 K, o temperatūros registravim o skyra turi būti iki 
±0,4 K.
4.4.5. Duomenų registravi mo arba apdorojimo sistemos skyros trukmė turi būti iki ±15 sekundžių.
4.5. Slėgio registravi mo sistema
Slėgio registravi mo sistema turi atitikti 4.5.1–4.5.3 punktų reikala vimus.
4.5.1. Matuojant garavimo išlakų kiekį, barometr inio slėgio bandymo vietoje ir gaub to vidinio slėgio skirtumas Δp 
registr uojamas arba įvedamas į duomenų apdorojimo sistemą bent kartą per minutę.
4.5.2. Slėgio registravi mo sistemos tikslumas turi būti ±0,3 kPa, o slėgio registra vimo skyra turi būti iki ±0,025 kPa.
4.5.3. Duomenų registravi mo arba apdorojimo sistemos skyros trukmė turi būti ±15 sekundžių.
4.6. Ventiliatoria i
Ventiliatoria i turi atitikti šio priedo 4.6.1–4.6.2 punktų reikalavim us.
4.6.1. Naudojant vieną arba keletą ventiliat orių ar pūstuvų, kai bandymui hermetišk oje aplink oje gara vimui nustatyti 
(SHED) naudojamo gaubto durys yra atidar ytos, angliavandenilių koncentracij ą kameroje turi būti įmanoma 
sumažinti tiek, kad ji sutaptų su aplink os ore esančių angliavanden ilių koncentraci ja.
4.6.2. Kameroje turi būti vienas arba keletas maždaug 0,1–0,5 m3/s galios ventiliat orių ar pūstuvų, kuriais būtų 
galima gerai sumaišyti gaubte esantį orą. Atliekant matavim us kameroje turi būti įmanoma užtikr inti tolygią 
temperatūrą ir angliavandenilių koncentracij ą. Ventiliatorių arba pūstuvų oro srautas netur i būti pučiamas 
tiesiogiai į transpor to priemonę gaubt e.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/549  
4.7. Kalibravimo dujos
Dujos turi atitikti šio priedo 4.7.1–4.7.2 punktų reikalavimus .
4.7.1. Kalibravimui ir darbui paruošiamos šios grynosios dujos:
Išvalytas dirbtinis oras: (grynumas < 1 ppm C1 ekvivalento, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO);
deguonies kiekis 18–21 proc. (tūrio).
Ang liavandenilių analizat oriaus kuro dujos: (40 ± 2 proc. vandenilio, likusi dalis – helis su mažiau nei 1 
milij onine dalimi C1 angliavan denilių ekvivalento, mažiau nei 400 milij oninių dalių CO2):
propanas (C3H8): ne mažesnio nei 99,5 proc. grynumo;
butanas (C4H10): ne mažesnio nei 98 proc. grynumo;
azotas (N2) : ne mažesnio nei 98 proc. grynumo.
4.7.2. Būtina turėti kalibrav imo ir patikros dujų, kurias sudaro propano (C3H8) ir išvalyto dirbtinio oro mišiniai. 
Tikrosios kalibrav imo dujų koncentracijos vertės netur i skirtis nuo nurodytųjų verčių daugiau kaip 2 proc. 
Naudojant dujų dozatori ų, gautų atskiestų dujų vertė nuo tikrosios vertės netur i skirtis daugiau kaip ±2 proc. 
Šio priedo 4.2.3 ir 4.3.3 punktuose nurodytos koncentracijos taip pat gali būti gaut os naudojant dujų 
dozat orių, kuriame skiedimo dujos yra dirbtinis oras.
4.8. Ang lių filtro matavimo skalė matuojant degalų garų nuotėkį mažinant slėgį
Ang lių filtro matavimo skalės tikslumas turi būti ±0,02 g.
4.9. Dega lų bako šildymas (taik omas tik jeigu pasirenkama galim ybė taikyti apkrovą benzino filtrui)
4.9.1. Dega lai transpor to priemonės degalų bake (-uose) turi būti šildomi valdomu šilumos šaltiniu; pvz., galima 
taikyti 2 000 W galios šildymo pagalvėlę. Šildymo sistema žemiau dega lų lygio esančias bako sieneles tolygiai 
šildo taip, kad degalai prie sienelių pernelyg neįšiltų. Degalų bako erdvė virš degalų lygio, kur kaupiasi degalų 
garai, nešildoma.
4.9.2. Dega lų šildymo įtaisas turi būti toks, kad juo degalų bake esančius degalus, kai temperatūros jutiklis yra šio 
priedo 4.9.3 punkt e aprašytoje padėtyje, per 60 min. nuo 16 °C būtų galima tolygiai sušildyti 14 °C. Šildymo 
sistem a turi būti toki a, kad šildomų degalų temperatūrą būtų galima kontroliuoti ±1.5 °C tikslumu, 
atsižvelgiant į reikiamą temperatūrą.
4.9.3. Transpor to priemonės degalų bake, užtikr inant, kad nebūtų jokio nuotėkio, turi būti įrengtas temperatūros 
jutiklis, leidžiantis išmatuoti temperatūrą vidur iniame degalų tašk e, kai degalų bakas pripildytas iki 40 proc. 
talpos.
5. STENDINIO ANGLIŲ FILTRO SENDINIMO IR PF NUST ATYMO PROCEDŪRA
5.1. Stendinis anglių filtro sendinimas
Prieš nustatant garavimo nuostoliu s įkaitus varikliui ir paros nuostolius, anglių filtras turi būti sendinamas 
pagal C3/1 pav. parodytą procedūrą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/550 2021 11 26  
C3/1 pav.
Stendinio anglių filtro sendinimo procedūra
5.1.1. Sendinimas temperatūros ciklais
Specialioje temperatūros kameroje anglių filtras kondicionuojamas temperatūros nuo –15 °C iki 60 °C ciklais, 
taikant 30 min. trukmės stabilizavi mą, esant –15 °C temperatūrai ir 60 °C temperatūrai. Kiekvienas ciklas 
trunka 210 min. (žr. C3/2 pav.).
Temperatūros skirtumas turi būti kuo artimesnis 1 °C/min. Ang lių filtre neturėtų būti priverstinės oro trauk os.
Ciklas kartojamas 50 kartų iš eilės. Iš viso ši procedūra trunka 175 val.
C3/2 pav.
Kondiciona vimo nust atytos temperatūros sąlygomis ciklas
5.1.2. Sendinimas vibracij a
Atlikus temperatūr inio sendinimo procedūrą, anglių filtras įrengiamas toki a pat kryptimi kaip transpor to 
priemonėje ir vertikaliai kratomas 30 ± 10 Hz dažniu, užtikr inant didesnę kaip 1,5 m/sek .2 bendrąją Grms 
(vidutinio kvadratinio greitėjimo) vertę. Bandymas turi tęstis 12 val.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/551  
5.1.3. Sendinimas degalų garais ir BSG300 vertės nustatymas
5.1.3.1. Sendinimas atliekamas filtrą pakar totinai užpildant degalų garais ir prapučiant laboratorijos oru.
5.1.3.1.1. Baigus sendinimą temperatūra ir vibracij a, anglių filtras toliau sendinamas rinkoje parduodamų šio priedo 
5.1.3.1.1.1 punkt e nurodytų degalų ir azoto arba oro mišiniu, kuriame degalų garų tūris yra 50 ± 15 proc. 
Dega lų gara vimo spar ta turi būti 60 ± 20 g/h.
Ang lių filtras užpildomas iki 2 g proverž io tašk o. Ang lių filtras taip pat gali būti laikomas užpildytu, kai 
angliavan denilių koncentracij a vožtuv o išleidžiamojoje angoje pasieka 3 000 ppm.
5.1.3.1.1.1. Šiam bandymui atlikti naudojami rinkoje parduodami degalai turi atitikti etaloniniams dega lams keliamus 
reikala vimus dėl:
a)tankio esant 15 °C temperatūrai;
b)garų slėgio;
c)distiliaci jos (70 °C, 100 °C, 150 °C);
d)angliavan denilių analizės (tik alken ų, aromatinių medžiagų, benzeno);
e)deguonies kiekio;
f)etanolio kiekio.
5.1.3.1.2. Nuo 5 iki 60 min. po užpildymo anglių filtras 25 ± 5 l per min. spar ta prapučiamas išmetamųjų teršalų kiekį 
nustatančios laboratorijos oru, kol jo tūris 300 kartų viršij a filtruojančiojo sluoksnio tūrį.
5.1.3.1.3. Šio priedo 5.1.3.1.1 ir 5.1.3.1.2. punktuose nustatyt os procedūros pakar tojamos 300 kartų, tai atlikus anglių 
filtras laikomas stabilizuotu.
5.1.3.1.4. Butano suger ties gebos (BSG), susijusios su šios taisyklės 6.6.3 punkt e nustatyta gara vimo išlakų šeima, 
mata vimo procedūrą sudaro toliau nurodyti veiksma i.
a)Stabilizuotas anglių filtras užpildomas iki 2 g proveržio tašk o ir paskui ne mažiau kaip 5 kartus 
prapučiamas. Pildoma 40 g butano per valandą spar ta, naudojant mišinį, kurio 50 proc. tūrio sudaro 
butanas ir 50 proc. – azotas.
b)Prapūtimas atliekamas pagal šio priedo 5.1.3.1.2 punktą.
c)Po kiekvieno pakro vimo užregistr uojama BSG.
d)BSG300 vertė apskaičiuojama kaip paskutiniųjų penkių BSG verčių vidurkis.
5.1.3.2. Jeigu sendintą anglių filtrą pateikia tiekėjas, transpor to priemonės gamintojas atsaking ai institucijai iš anks to 
praneša apie sendinimo procedūrą, kad ji galėtų dalyvauti bet kuriame tos sendinimo procedūros etape.
5.1.3.3. Gamint ojas pate ikia atsaking ai institucijai bandymų ataskaitą, į kurią turi būti įtraukta bent ši informacija:
a)aktyvint osios anglies rūšis;
b)užpildymo norma;
c)degalų specif ikacij os.
5.2. Dega lų bako sistemos PF nustatymas (žr. C3/3 pav.)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/552 2021 11 26  
C3/3 pav.
PF nus tatymas
5.2.1. Atrenkama ir prie įrenginio panašioje padėtyje kaip transpor to priemonėje pritvir tinama tipinė tam tikros 
šeimos degalų bako sistem a. 40 ± 2 proc. bako vardinės talpos pripildoma etaloninių degalų, kurių 
temperatūra yra 18 ± 2 °C. Tada įrenginys su degalų bako sistem a 3 savaites laikomas patalpoje, kurioje 
temperatūra siekia 40 ± 2 °C ir yra kontroliuojama.
5.2.2. Pasibaigus trečiajai savaitei, bakas ištuštinamas ir 40 ± 2 proc. vardinės jo talpos vėl pripildoma etaloninių 
degalų, kurių temperatūra yra 18 ± 2 °C.
6–36 val. įrenginys su degalų bako siste ma įdedamas į gaubtą. Paskutinėmis 6 šio laikotar pio valandomis 
palaik oma 20 ± 2 °C aplink os temperatūra. Gaubte atliekama paros procedūra, atitinkanti šio priedo 6.5.9 
punkt e aprašytą pirmuoju 24 val. laikotar piu taikomą procedūrą. Bake susikaupę degalų garai išleidžiami iš 
gaubto, kad išlak os iš bako nebūtų priskaičiuot os prie prasiskverbusių išlakų. Išmatuojamas išmetamas 
angliavan denilių kiekis, o gauta vertė užregistr uojama kaip HC 3W.
5.2.3. Įrengin ys su degalų bako sistem a likusias 17 savaičių vėl laikomas patalpoje, kurioje temperatūra siekia 40 ± 
2 °C ir yra kontroliuojama.
5.2.4. Pasibaigus 17 savaitei, bakas ištuštinamas ir 40 ± 2 proc. jo vardinės talpos vėl pripildoma etaloninių degalų, 
kurių temperatūra yra 18 ± 2 °C.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/553  
6–36 val. įrenginys su degalų bako siste ma įdedamas į gaubtą. Paskutinėmis 6 šio laikotar pio valandomis 
palaik oma 20 ± 2 °C aplink os temperatūra. Gaubte atliekama paros procedūra, atitinkanti šio priedo 6.5.9 
punkt e aprašytą pirmuoju 24 val. laikotar piu taikomą procedūrą. Deg alų bako sistema sujungiama su 
išleidimo iš gaubto į išorę anga, kad bako išlak os nebūtų priskaičiuotos prie prasiskverbusių išlakų. 
Išmatuojamas angliavanden ilių kiekis, o išmatuota vertė šiuo atveju visose atitinkamose bandymų ataskaitose 
nurodoma kaip HC 20W.
5.2.5. PF yra HC 20W ir HC 3W skirtumas (g/24 val.), trijų reikšminių skaitmenų tikslumu apskaičiuotas pagal šią 
formulę:
PF¼HC 20w – HC 3W
5.2.6. Jeigu PF nurodo tiekėjas, transpor to priemonės gamintojas atsakinga i instituci jai iš anks to praneša apie jo 
nustatymą, kad ji galėtų dalyvauti bandymuose tiekėjo patalpose.
5.2.7. Gamint ojas pate ikia atsaking ai institucijai bandymų ataskaitą, į kurią turi būti įtraukta bent ši informacija:
a)išsamus išbandytos degalų bako sistemos aprašas, įskaitant informaci ją apie išbandyt o bako rūšį, ar bakas 
yra metalinis ar vienasluoksnis nemetalinis, ar daugiasluoksnis , iš kokių medžiagų pagamintas bakas ir 
kitos degalų bako sistemos sudedamosios dalys;
b)vidutinė savaitės temperatūra, kuriai esant vyko sendinimo procedūros;
c)angliavan denilių kiekis, išmatuotas trečiąją savaitę (HC 3W);
d)angliavan denilių kiekis, išmatuotas dvidešimtąją savaitę (HC 20W);
e)nustatytasis pralaidumo faktori us (PF).
5.2.8. Užuot taikęs šio priedo 5.2.1–5.2.7 punktus (imtinai), daugiasluoksnius arba metalinius bakus naudojantis 
gamintojas gali nuspręsti taikyti priskir tąjį pralaidumo faktori ų (PPF), o ne atlikti visą pirmiau nurodytą 
mata vimo procedūrą:
daugiasluoksnio / metalinio bako PPF = 120 mg/24 val.
Jei gam intojas nusprendžia taikyti PPF, jis atsakingai institucijai aiškiai nurodo bako rūšį ir naudotas 
medžiagas .
6. GARA VIMO NUOSTOLIŲ ĮKAITUS VARIKLIUI IR PAROS NUOSTOLIŲ MATAVIMO BAND YMŲ PROCEDŪRA
6.1. Transpor to priemonės parengimas
Transpor to priemonė parengiama pagal šio priedo 6.1.1 ir 6.1.2 punktus. Gamintojui paprašius ir gavus 
atsakingos institucijos pritarimą, prieš bandymą galima sumažinti foninių teršalų (ne degalų) šaltinių (pvz., 
dažų, klijų, plastik o, degalų tiekimo / garavim o linijų, padangų ir kitų guminių arba polimer inių kompone ntų) 
poveikį (pvz., atitinkamą laikotar pį 50 °C arba aukštesnės temperatūros sąlygomis kaitinant padang as, 
transpor to priemonę, pašalinant plovi mo skystį).
Jei degalų bako sistema yra sandar i, transpor to priemonės anglių filtrai įrengiami taip, kad juos būtų galima 
pasiekti ir lengvai prijungti arba atjungti.
6.1.1. Transpor to priemonė prieš bandymą paruošiama mechaniškai:
a)transpor to priemonės dujų išmetimo sistema turi būti sandar i;
b)prieš bandymą transpor to priemonę galima nuplauti garais;
c)jeigu pasirenkama galim ybė taikyti apkro vą benzino filtrui (šio priedo 6.5.5.3 punktas), transpor to 
priemonės degalų bake įrengiamas temperatūros jutiklis, leidžiantis išmatuoti temperatūrą vidur iniame 
degalų taške, kai degalų bakas pripildytas iki 40 proc. talpos;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/554 2021 11 26  
d)kad būtų galima iš dega lų bako išleisti visus degalus, prie degalų sistemos galima prijungti papildomas 
detales arba įtaisų adapt erius. Šiuo tikslu modifi kuoti bako korpuso nebūtina;
e)kad būtų atsižvelgiama į angliavandenilių nuost olius dėl garavimo tik iš transpor to priemonės degalų 
sistem os, gamintojas gali pasiūlyti bandymo metod ą.
6.1.2. Transpor to priemonė perkeliama į bandymo vietą, kurioje oro temperatūra yra 20–30 °C.
6.2. Režimo pasir inkimas ir pava rų perjungimo nuostato s
6.2.1. Transpor to priemonėms su mechaninėmis pavarų dėžėmis taikoma B2 priede nustatyta pavarų perjungimo 
tvarka.
6.2.2. Tik vidaus degimo varikliu varomoms transpor to priemonėms taikytinas režimas parenkamas pagal B6 
priedą.
6.2.3. NOVC-HEV ir OVC-HEV taikytinas režimas parenkamas pagal B8 priedo 6 priedėlį.
6.2.4. Atsakingai institucijai paprašius, gali būti parenkamas ne šio priedo 6.2.2 ir 6.2.3 punktuose nustatytas 
režimas.
6.3. Bandymų sąlygos
Šiame priede nurodyti bandymai atliekami bandymo sąlygomis, nustatyt omis interpoliacijos šeimos 
transpor to priemonei H, kurios ciklo energijos poreikis yra didžiausias iš visų interpoliacijos šeimų, įtrauktų į 
nagr inėjamą garavimo išlakų šeimą.
Užuot paisius šio reikalavim o, atsakingos institucijos prašymu bandymas gali būti atliekamas su bet kuria ciklo 
energi jos požiūr iu tipine šeimai priklausančia transpor to priemone.
6.4. Bandymų procedūros eiga
Turi būti taikoma nesandar ioms ir sandar ioms bako sistemoms nustatyta bandymo procedūra, kaip nurodyta 
C3/4 pav. pateiktoje schemoje.
Sandar i degalų bako sistema bandoma vienu iš 2 galimų būdų. Vienas būdas – bandyti transpor to priemonę 
atliekant vieną neper traukiamą procedūrą. Kitas būdas, vadinamas atskira bandymo procedūra, – išbandyti 
transpor to priemonę atliekant dvi atskiras procedūras, suteikiančias galim ybę pakar toti dinamometro 
bandymą ir paros bandymus, nekar tojant degalų garų nuotėkio mažinant slėgį bake bandymo ir degalų garų 
nuotėkio mažinant slėgį bandymo.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/555  
C3/4 pav.
Bandymo procedūrų schemos
6.5. Nuolatinė nesandar ių degalų bako sistem ų bandymo procedūra
6.5.1. Dega lų išleidimas ir įpylimas
Transpor to priemonės degalų bakas ištuštinamas. Degalai išpilami taip, kad transpor to priemonėje įrengti 
degalų garų kontrolės įtaisai neįprastu būdu nebūtų prapūsti oru arba apkrauti. Kad to reikala vimo būtų 
laikomasi, paprastai pakanka atsukti degalų bako dangt elį. 40 ± 2 proc. vardinės bako talpos vėl pripildoma 
etaloninių degalų, kurių temperatūra yra 18 ± 2 °C.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/556 2021 11 26  
6.5.2. Stabiliza vimas
Per 5 min. nuo degalų išleidimo ir pakar totinio įpylimo transpor to priemonė ne trumpiau kaip 6 val., bet ne 
ilgiau kaip 36 val. paliekama stovėti 23 ± 3 °C temperatūros sąlygomis.
6.5.3. Važiavimas kondicionuojant iki bandymo
Transpor to priemonė pastatoma ant važiuoklės dinamometro ir važiuoja šiomis B1 priede nustatyt omis ciklo 
fazėmis:
a)1 klasės transpor to priemonės:
mažo, vidutinio, mažo, mažo, vidutinio ir mažo greičio;
b)2 ir 3 klasių transpor to priemonės: mažo, vidutinio, didelio ir vidutinio greičio.
Kondicionuojant iki bandymo OVC-HEV važiuoja darbinio įkro vos palaikymo režimo sąlygomis, kaip 
nustatyta šios taisyklės 3.3.6 punkt e. Atsakingos institucijos prašymu gali būti taikomas bet kuris kitas 
režimas.
6.5.4. Dega lų išleidimas ir įpylimas
Transpor to priemonės degalų bakas ištuštinamas per 1 val. nuo važiavimo kondicionuojant iki bandymo 
pabaigos. Degalai išpilami taip, kad transpor to priemonėje įrengti degalų garų kontrolės įtaisai neįprastu būdu 
nebūtų prapūsti oru arba apkrauti. Kad to reikala vimo būtų laikomasi, paprastai pakanka atsukti degalų bako 
dangt elį. 40 ± 2 proc. vardinės bako talpos vėl pripildoma bandomųjų degalų, kurių temperatūra yra 18 ± 2 ° 
C.
6.5.5. Stabiliza vimas
Per 5 min. nuo degalų išleidimo ir pakar totinio įpylimo transpor to priemonė ne trump iau kaip 12 val., bet ne 
ilgiau kaip 36 val. paliekama stovėti 23 ± 3 °C temperatūros sąlygomis.
Kondicionavimo laikotar piu gali būti atliekamos šio priedo 6.5.5.1 ir 6.5.5.2 punktuose nustatyt os 
procedūros, pirma atliekant 6.5.5.1 punkt e aprašytą procedūrą, paskui – 6.5.5.2 punkte aprašytą procedūrą, 
arba atvirkščiai. 6.5.5.1 ir 6.5.5.2 punktuose aprašytos procedūros gali būti atliekamos ir vienu metu.
6.5.5.1. ĮEEK S įkro vimas
OVC-HEV ĮEEK S visiškai įkraunama pagal B8 priedo 4 priedėlio 2.2.3 punkte aprašytus įkro vos reikalavimus.
6.5.5.2. Ang lių filtro užpildymas
Ang lių filtras, pasendintas šio priedo 5.1–5.1.3.1.3 punktuose (imtinai) aprašyta tvarka, užpildomas iki 2 g 
prover žio tašk o šio priedo 6.5.5.2.1 punkt e aprašyta tvarka.
Vienas iš šio priedo 6.5.5.3 ir 6.5.5.4 punktuose nurodytų metodų taikomas gara vimo išlakų filtrui 
kondicionuoti iki bandymo. Kai transpor to priemonėje yra keletas filtrų, kiekvienas filtro kondicionav imas iki 
bandymo atliekamas atskirai.
6.5.5.2.1. Iš filtro išgaruo jantys degalai išmatuojami tam, kad būtų nustatytas proveržio taškas.
Prov eržio taškas šiuo atveju apibrėžiamas kaip taškas, kuriame suminė išgar avusių angliavandenilių masė lygi 
2 g.
6.5.5.2.2. Ar pasiektas proveržio taškas, galima patikr inti naudojant šio priedo 6.5.5.3 ir 6.5.5.4 punktuose aprašytą 
garavimo išlakų kiekio matavi mo gaubtą. Kita galim ybė – proveržio taškas gali būti nustatytas naudojant 
pagalbinį garavim o išlakų filtrą, prijun gtą už transpor to priemonės filtro. Prieš apkrovą pagalbinis filtras gerai 
išvalomas sausu oru.
6.5.5.2.3. Prieš pat bandymo pradžią matavimo kamera keletą minučių prapučiama oru, kol foninė nusisto vės oro 
teršalų koncentracij a. Tuo pačiu metu įjungiamas kameros oro maišymo ventiliator ius (-iai).
Prieš pat bandymo pradžią nustatoma angliavanden ilių analizatori aus nulinė vertė ir matavimo aprėptis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/557  
6.5.5.3. Filtro apkrova ir pakar totinis kaitinimas iki proveržio tašk o
6.5.5.3.1. Dega lai iš transpor to priemonės degalų bako (-ų) išpilami naudojant išpylimo vamzdelį (-ius). Degalai išpilami 
taip, kad transpor to priemonėje įrengti sistemos degalų garų kontrolės įtaisai nebūtų neįprastai prapūsti oru 
arba neįprastai apkrauti. Kad to reikalavimo būtų laikomasi, paprastai pakanka atsukti degalų bako dangtelį.
6.5.5.3.2. Į degalų baką (-us) vėl įpilama tiek 10–14 °C temperatūros bandymo degalų, kad būtų pripildyta 40 ± 2 proc. 
įprast o degalų bako tūrio. Įpylus degalų transpor to priemonės degalų bako (-ų) dangtelis (-iai) užsukamas.
6.5.5.3.3. Išjungus variklį, transpor to priemonė per 1 val. nuo to momento, kai į degalų baką įpilama degalų, pastat oma 
į gara vimo išlakų kiekio matavimo gaubtą. Degalų bako temperatūros jutiklis sujungiamas su temperatūros 
registra vimo sistema. Šilumos šaltinio vieta įrengiama atitinkamai atsižvelgiant į degalų baką (-us), šilumos 
šaltinis sujungiamas su temperatūros valdikliu. Šilumos šaltinis apibrėžtas šio priedo 4.9 punkt e. Jei 
bandomos transpor to priemonės su daugiau kaip vienu degalų baku, visi dega lų bakai šildomi toliau 
aprašomu būdu. Bakų temperatūra netur i skirtis daugiau kaip ±1,5 C.
6.5.5.3.4. Dega lus galima įšildyti iki 20 ± 1 °C pradinės paros temperatūros.
6.5.5.3.5. Kai degalai įšyla bent iki 19 °C temperatūros, nedelsiant atliekami šie veiksmai: išjungiamas valomąjį orą 
pučiantis pūstuvas; uždaromos ir užsandar inamos gaubto durys; išmatuojamas angliavan denilių lygis gaub te.
6.5.5.3.6. Kai degalų bake degalai įšyla iki 20 °C temperatūros, prasideda tiesinis 15 °C šilumos susidar ymas. Degalai turi 
būti šildomi taip, kad degalų temperatūra šildymo metu toliau nurodytą funkciją atitiktų ±1,5 °C. Turi būti 
užregistr uojamas nuo šilumos susidar ymo ir temperatūros kilimo pradžios prabėgęs laikas.
Tr = To + 0,2333 × t
čia:
Tr= reikiama temperatūra (K);
To= pradinė temperatūra (K);
t= laikas nuo šilumos susidar ymo degalų bake pradžios (min.).
6.5.5.3.7. Kai tik pasiekiamas prover žio taškas arba degalai įšyla iki 35 °C temperatūros, nelygu, kas įvyks ta greičiau, 
šilumos šaltinis išjungiamas, gaubt o durys atidaromos ir atsukamas transpor to priemonės degalų bako 
dangt elis (-iai). Jeigu, degalams įšilus iki 35 °C temperatūros, filtras nepr isotinamas iki suge riamos medžiagos 
prasiveržimo, šilumos šaltinis pašalinamas iš transpor to priemonės, ji išvaroma iš teršalų gara vimo išlakų 
kiekio matavimo gaubto ir visi šio priedo 6.6.1.2 punkte nurodyti veiksma i kartojami tol, kol filtras 
prisotinamas iki suger iamos medžiagos prasiveržimo.
6.5.5.4. Prisotinimas butanu, kol pasiekiamas proveržio taškas
6.5.5.4.1. Jeigu prover žio taškui nustatyti (žr. šio priedo 6.5.5.2.2 punktą) naudojamas gaubtas, išjungus variklį, 
transpor to priemonė pastat oma po garavim o išlakų kiekio matavim o gaubt u.
6.5.5.4.2. Garav imo išlakų filtras parengiamas apkrovimo procedūrai. Filtras iš transpor to priemonės neišimamas, 
nebent pasiekti tą įprastoj e vietoje esantį filtrą taip sudėtinga, kad apkro vimą galima tinkamai atlikti tik jį 
išėmus iš transpor to priemonės. Ypač svarbu pasirūpinti, kad nebūtų pažeistos degalų sistemos sudedamosios 
dalys ir jos vientisumas.
6.5.5.4.3. Filtras 40 g per valandą greičiu prisotinamas mišiniu, kurio 50 proc. tūrio sudaro butanas ir 50 proc. – azotas.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/558 2021 11 26  
6.5.5.4.4. Kai tik filtre pasiekiamas proveržio taškas, garų šaltinis išjungiamas.
6.5.5.4.5. Tada gara vimo išlakų filtras vėl prijungiamas ir transpor to priemonė parengiama naudoti įprastai.
6.5.6. Dinamometro bandymas
Bandomoji transpor to priemonė užstumiama ant dinamometro ir jai taikomi šio priedo 6.5.3 punkt o a arba b 
papunkčiuose aprašyti ciklai. OVC-HEV važiuoja darbinio įkro vos naudojimo režimo sąlygomis. Paskui 
variklis išjungiamas. Šio proceso metu gali būti imami variklio išmetamų teršalų ėminiai, o rezultatai gali būti 
naudojami tipui patvir tinti, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį ir degalų sąnaudas, jei šis procesas atitinka 
B6 arba B8 priede aprašytą reikalavimą .
6.5.7. Garav imo nuostolių įkaitus varikliui bandymas
Per 7 min. nuo dinamometro bandymo ir per 2 min. nuo variklio išjungimo pradedamas kaitr inio degalų 
garavimo bandymas paga l šio priedo 6.5.7.1–6.5.7.8 punktą. Garavimo nuostoliai įkaitus varikliui 
apskaičiuojami pagal šio priedo 7.1 punktą ir užregistr uojami kaip MHS.
6.5.7.1. Prieš baigiant bandomąjį važiavim ą, mata vimo kamera keletą minučių prapučiama oru, kol nusisto vės foninė 
angliavan denilių koncentracij a. Tuo pačiu metu gaubt e įjungiamas maišymo ventiliat orius (-iai).
6.5.7.2. Prieš pat bandymo pradžią angliavandenilių analizato riuje nustato ma nulinė vertė ir matav imo inter valas.
6.5.7.3. Važiavimo ciklo pabaigoje variklio dangtis sandar iai uždaromas ir transpor to priemonė visiškai atjungiama 
nuo bandymų stendo. Tada transpor to priemonė nuvaroma į matavimo kamerą, stengiantis kuo mažiau 
naudoti akceleratori aus pedalą. Variklis išjungiamas prieš bet kuriai transpor to priemonės daliai patenkant į 
mata vimo kamerą. Variklio išjungimo laikas užregistr uojamas garavimo išlakų kiekio matavimo duomenų 
registra vimo sistem oje ir pradedama registr uoti temperatūrą. Jeigu šiuo etapu transpor to priemonės langai ir 
bagažinė dar nėra atdar i, jie turi būti atidar yti.
6.5.7.4. Transpor to priemonė įstumiama arba kitaip perk eliama į matavim o kamerą su išjungtu varikliu.
6.5.7.5. Gaubto durys uždaromos ir patikimai užsandar inamos per 2 min. nuo variklio išjungimo ir per 7 min. nuo 
pasirengimo bandymui važia vimo.
6.5.7.6. Užsandar inus kamerą, pradedamas 60 ± 0,5 min. trukmės angliavan denilių garavimo nuostolių įkaitus 
varikliui bandymas. Išmatuojama angliavandenilių koncentracij a, temperatūra ir barometr inis slėgis, kad 
garavimo nuost olių įkaitus varikliui bandymo tikslais būtų nustatyti pirminiai CHC,i, Pi ir Ti rodmen ys. Šie 
skaičiai naudojami garavimo išlakų kiekiui apskaičiuoti (6 dalis). 60 min. per garavimo nuost olių įkaitus 
varikliui bandymą aplink os oro temperatūra T gaubt e turi būti ne mažesnė nei 23 °C ir ne didesnė nei 31 °C.
6.5.7.7. 60 ± 0,5 min. trukmės bandymo laikotar pio pabaigoje nustatoma angliavan denilių analizatori aus nulinė vertė 
ir matavi mo aprėp tis.
6.5.7.8. Pabaigoje, praėjus 60 ± 0,5 min. nuo bandymo pradžios, išmatuojama angliavanden ilių koncentraci ja 
kameroje. Taip pat išmatuojama temperatūra ir barometr inis slėgis. Tai yra garavimo nuostolių įkaitus 
varikliui bandymo galutiniai CHCf, Pf ir Tf rodmen ys, naudojami atliekant apskaičia vimus pagal šio priedo 
6 dalį .
6.5.8. Kondicionavimas
Baigus gara vimo išlakų, esant įkaitusiam varikliui, bandymą, bandomoji transpor to priemonė 
kondicionuojama ne trumpiau kaip šešias, bet ne ilgiau kaip 36 val. nuo garavimo nuost olių įkaitus varikliui 
bandymo pabaigos iki paros išlakų bandymo pradžios. Ne mažiau kaip paskutines 6 šio laikotar pio valandas 
transpor to priemonė kondicionuojama 20 ± 2 °C temperatūros sąlygomis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/559  
6.5.9. Paros bandymai
6.5.9.1. Bandoma jai transpor to priemonei taikomi du aplink os temperatūros ciklai pagal C4/1 lentelėje apibūdintą 
intervalą, kiekvieną kartą nuokr ypiui neviršij ant ±2 °C. Vidutinis temperatūros nuokr ypis nuo minėto 
intervalo, apskaičiuotas taikant absoliučias kiekvieno išmatuoto nuokr ypio vertes, netur i viršyti ±1 °C. 
Aplink os temperatūra matuojama ir užregistr uojama ne rečiau kaip kas minutę. Temperatūros ciklas 
prasideda, kai laikas Tstar t = 0, kaip nurodyta šio priedo 6.5.9.6 punkt e.
C4/1 lentelė
Aplink os temperatūros paros inter valai 
Aplink os temperatūros paros inter valas gaubtui kalibr uoti ir paros 
išlakų bandymui atliktiAlternatyvus aplink os temperatūros paros 
inter valas gaubtui kalibr uoti
Laikas (val.)Temperatūra
(°C i)Laikas (val.)Temperatūra
(°C i)Kalibravimas Bandymas
13 0/24 20,0 0 35,6
14 1 20,2 1 35,3
15 2 20,5 2 34,5
16 3 21,2 3 33,2
17 4 23,1 4 31,4
18 5 25,1 5 29,7
19 6 27,2 6 28,2
20 7 29,8 7 27,2
21 8 31,8 8 26,1
22 9 33,3 9 25,1
23 10 34,4 10 24,3
24/0 11 35,0 11 23,7
1 12 34,7 12 23,3
2 13 33,8 13 22,9
3 14 32,0 14 22,6
4 15 30,0 15 22,2
5 16 28,4 16 22,5
6 17 26,9 17 24,2
7 18 25,2 18 26,8
8 19 24,0 19 29,6
9 20 23,0 20 31,9
10 21 22,0 21 33,9
11 22 20,8 22 35,1
12 23 20,2 23 3,4
24 35,6
6.5.9.2. Prieš pat bandymo pradžią gaubtas kelet ą minučių prapučiamas oru, kol jame nusisto vės foninė oro teršalų 
koncentracij a. Tuo pat metu taip pat įjungiamas (-i) kameros oro maišymo ventiliator ius (-iai).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/560 2021 11 26  
6.5.9.3. Išjungus bandomosios transpor to priemonės galio s pavarą, atidar ius jos langus ir bagažinę (-es), transpor to 
priemonė perk eliama į matavimo kamerą. Oro maišymo ventiliat orius (-iai) sureguliuojamas (-i) taip, kad po 
bandomosios transpor to priemonės degalų baku būtų sukur tas ne silpnesnis kaip 8 km/h oro srautas.
6.5.9.4. Prieš pat bandymo pradžią nustatoma angliavanden ilių analizatori aus nulinė vertė ir matavimo aprėptis.
6.5.9.5. Gaubt o durys uždaromos ir patikimai užsandar inamos.
6.5.9.6. Per 10 min. nuo durų uždar ymo ir užsandar inimo išmatuojama angliavanden ilių koncentracija, temperatūra ir 
barometr inis slėgis, kad būtų nustatyti pirminiai angliavandenilių koncentracij os gaubt e (CHCi), barometr inio 
slėgio (Pi) ir aplink os temperatūros kameroje (Ti) rodmenys, naudojami paros bandymams. Tai yra momentas, 
kai laikas Tstar t = 0.
6.5.9.7. Prieš pat kiekvieno ėminių ėmimo laikotar pio pabaigą nustatoma angliavanden ilių analizatoriaus nulinė vertė 
ir matavi mo aprėp tis.
6.5.9.8. Pirmojo ir antrojo išmetamųjų teršalų ėminių ėmimo laikotar piai atitinkamai baigiasi po 24 val. ± 6 min. ir po 
48 val. ± 6 min. nuo šio priedo 6.5.9.6 punkte nurodyto s ėminių ėmimo pradžios. Praėjęs laikas 
užregistr uojamas.
Kiekvieno išmetamųjų teršalų ėminių ėmimo laikotar pio pabaigoje išmatuojama angliavanden ilių 
koncentracij a, temperatūra ir barometr inis slėgis ir šios išmatuotos vertės naudojamos paros bandymo 
rezultatams apskaičiuoti pagal šio priedo 7.1 punkt e nurodytą lygtį. Per pirmąsias 24 val. gautas rezultatas 
užregistr uojamas kaip MD1. Per antrąsias 24 val. gautas rezultatas užregistr uojamas kaip MD2.
6.6. Nuolatinė sandar ių degalų bako siste mų bandymo procedūra
6.6.1. Jeigu degalų bako viršslėgio vožtuv o atidar ymo slėgis yra 30 kPa arba didesnis
6.6.1.1. Bandymas atliekamas šio priedo 6.5.1–6.5.3 punktuose (imtinai) aprašyta tvarka.
6.6.1.2. Dega lų išleidimas ir įpylimas
Transpor to priemonės degalų bakas ištuštinamas per 1 val. nuo važiavimo kondicionuojant iki bandymo 
pabaigos. Degalai išpilami taip, kad transpor to priemonėje įrengti sistemos degalų garų kontrolės įtaisai 
nebūtų neįprastai prapūsti oru arba neįprastai apkrauti. Kad to reikalavi mo būtų laikomasi, paprastai pakanka 
atsukti degalų bako dangtelį; jei to nepakanka, atjungiamas anglių filtras. 15 ± 2 proc. vardinės bako talpos vėl 
pripildoma etaloninių degalų, kurių temperatūra yra 18 ± 2 °C. Šio priedo 6.6.1.3, 6.6.1.4 ir 6.6.1.5 
punktuose aprašyt os operacij os užbaigiamos per 36 val., o vykdant 6.6.1.4 ir 6.6.1.5 punktuose aprašytas 
operacij as transpor to priemonę veikianti temperatūra netur i viršyti 25 °C.
6.6.1.3. Stabiliza vimas
Per 5 minutes nuo degalų išleidimo ir pakar totinio įpylimo transpor to priemonė kondicionuojama bent 6 val. 
20 ± 2 °C aplink os temperatūroje.
6.6.1.4. Slėgio sumažinimas degalų bake
Paskui slėgis degalų bake sumažinamas, kad nepakiltų iki neįprasto lygio. Tai gali būti atliekama atidarant 
transpor to priemonės degalų bako dangt elį. Nepaisant slėgio sumažinimo būdo, pradinė transpor to 
priemonės būsena atkur iama per 1 min.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/561  
6.6.1.5. Ang lių filtro užpildymas ir prapūtimas
Šio priedo 5.1–5.1.3.1.3 punktuose (imtinai) nustatyta seka pasendintas anglių filtras užpildomas iki 2 g 
prover žio tašk o taikant šio priedo 6.5.5.4–6.5.5.4.5 punktuose (imtinai) nustatytą procedūrą ir paskui 
25 ± 5 l per min. spar ta prapučiamas išmetamųjų teršalų kiekį nustatančios laborat orijos oru. Prapučiamo 
oro tūris pagal 6.6.1.5.1 punkt o reikalavimus netur i viršyti nustatyto tūrio. Pildymas ir prapūtimas gali būti 
atliekami: a) naudojant transpor to priemonėje įrengtą anglių filtrą, kurio temperatūra yra 20 °C arba 
(pasir inktinai) 23 °C, arba b) atjungiant anglių filtrą. Abiem atvejais bake nebeleidžiama mažinti slėgio.
6.6.1.5.1. Didžiausiojo prapučiamo oro tūrio nustatymas
Didžiausiasis prapučiamo oro tūris Volmax nustatomas pagal toliau nurodomą lygtį. OVC-HEV turi važiuoti 
darbinio įkro vos palaikymo režimo sąlygomis. Tūris taip pat gali nustatomas atliekant atskirą bandymą arba 
važia vimo kondicionuojant iki bandymo metu.
Vol max¼Vol Pcycle ×Vol tank×0,85×100
FCPcycle
Dist Pcycle
čia:
VolPcycle – suminis prapučiamo oro tūris, suapvalintas 0,1 l tikslumu, šaltoj o paleidimo sąlygomis atlikt o 
šio priedo 6.5.3 punkt e aprašyt o važiavimo kondicionuojant iki bandymo išmatuotas naudojant 
tinkamą prietaisą (pvz., prie anglių filtro išleidžiamosios angos prijungtą srautmatį arba 
lygiaver tį prietaisą), l;
Voltank – gam intojo nurodyta vardinė degalų bako talpa, l;
FC Pcyc le – vieno prapūtimo ciklo, aprašyto šio priedo 6.5.3 punkt e, degalų sąnaudos; jos gali būti 
matuojamos įšilusio variklio arba šaltoj o paleidimo sąlygomis; l/100 km. OVC-HEV ir NOVC- 
HEV degalų sąnaudos apskaičiuojamos pagal šios taisyklės B8 priedo 4.2.1 punktą;
Dist Pcycle – teorinis atstumas iki šio priedo 6.5.3 punkt e aprašyt o pavienio prapūtimo ciklo artimiausių 
0,1 km, km.
6.6.1.6. Pasirengimas užpildyti anglių filtrą degalų gara vimo nuost oliais mažinant slėgį
Baigus anglių filtro užpildymo ir prapūtimo procedūrą, bandomoji transpor to priemonė perkel iama į gaubtą – 
SHED arba atitinkamą klimato kamerą. Turi būti įrodyta, kad sistem a yra sandar i ir slėgio sumažinimas 
atliekamas įprastai bandymo metu arba atskir u bandymu (pvz., naudojant transpor to priemonėje įrengtą 
slėgio jutiklį). Paskui bandomajai transpor to priemonei taikomas C4/1 lentel ėje numatytas paros išlakų kiekio 
bandymo pirmųjų 11 val. aplink os temperatūros inter valas, bet kuriuo metu užtikr inant ne didesnį kaip ±2 °C 
nuokr ypį. Vidutinis temperatūros nuokr ypis nuo minėto inter valo, apskaičiuotas taikant absoliučias kiekvieno 
išmatuoto nuokr ypio vertes, netur i būti didesnis kaip ±1 °C. Aplink os temperatūra matuojama ir 
užregistr uojama ne rečiau kaip kas 10 min.
6.6.1.7. Ang lių filtro užpildymas degalų garavimo nuost oliais
6.6.1.7.1. Slėgio sumažinimas degalų bake prieš pripilant degalų
Gamint ojas užtikr ina, kad degalai nebūtų pilami, kol sandar ios degalų bako sistem os slėgis nebus sumažintas 
iki lygio, kuris būtų mažiau kaip 2,5 kPa didesnis už aplink os slėgį įprastomis transpor to priemonės 
eksploatavimo ir naudojimo režimo sąlygomis. Atsakingos institucijos prašymu gam intojas pate ikia išsamią 
informaci ją apie šią procedūrą arba jos įrodymus (pvz., remdamasis transpor to priemonėje įrengtu slėgio 
jutikliu). Gali būti leidžiama taikyti bet kokį kitą techninį sprendimą, jei užtikr inama, kad degalai būtų pilami 
saugiai ir į atmosferą nepatektų pernelyg daug teršalų, prieš prijun giant degalų pildymo įtaisą prie transpor to 
priemonės.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/562 2021 11 26  
6.6.1.7.2. Per 15 min. nuo momento, kai aplink os temperatūra pasiekia 35 °C, atidaromas bako apsauginis vožtuvas, kad 
būtų užpildytas anglių filtras. Užpildymo procedūra gali būti atliekama gaubte arba jo išorėje. Pagal šį punktą 
užpildytas anglių filtras atjungiamas ir laikomas stabiliza vimo zonoje.
6.6.1.8. Dega lų garų nuotėkio mažinant slėgį mata vimas
Dega lų garų nuotėkis mažinant slėgį matuojamas taikant šio priedo 6.6.1.8.1 ar 6.6.1.8.2 punkt e numatytą 
procesą.
6.6.1.8.1. Dega lų garų nuotėkis iš transpor to priemonės anglių filtro mažinant slėgį matuojamas naudojant papildomą 
anglių filtrą, kuris yra toks pat, kaip transpor to priemonės anglių filtras, bet nebūtinai sendintas. Prieš 
užpildymą papildomą anglių filtrą reikia kruopščiai prapusti sausu oru ir kuo trumpe sniu vamzdeliu prijungti 
tiesiogiai prie transpor to priemonės anglių filtro išleidimo angos. Prieš šio priedo 6.6.1.7 punkte aprašytą 
procedūrą ir po jos papildomas anglių filtras pasver iamas.
6.6.1.8.2. Dega lų garų nuotėkis iš transpor to priemonės anglių filtro mažinant slėgį gali būti matuojamas naudojant 
SHED.
Per 15 min. nuo momento, kai aplink os temperatūra pasiekia 35 °C, kaip aprašyta šio priedo 6.6.1.6 punkt e, 
kamera užsandar inama ir pradedama mata vimo procedūra.
Nustačius angliavandenilių analizatoriaus nulinę vertę ir mata vimo inter valą, matuojama angliavandenilių 
koncentracij a (CHCi), temperatūra (Ti) ir barometr inis slėgis (Pi), siekiant gauti pradinius CHCi, Pi ir Ti rodmenis, 
pagal kuriuos nustatomas degalų garų nuotėkis mažinant slėgį sandar iame bake.
Mata vimo procedūros metu aplink os temperatūra T gaubt e turi būti ne žemesnė kaip 25 °C.
Baigus šio priedo 6.6.1.7.2 punkt e aprašytą procedūrą, po 300 ± 5 sek. išmatuojama angliavanden ilių 
koncentracij a (CHCf) kameroje. Taip pat išmatuojama temperatūra (Tf) ir barometr inis slėgis (Pf). Tai galutiniai 
CHCf, Pf ir Tf rodmen ys, pagal kuriuos nustatomas degalų garų nuotėkis mažinant slėgį sandar iame bake.
Dega lų garų nuotėkis mažinant slėgį sandar iame bake apskaičiuojamas pagal šio priedo 7.1 punktą ir 
užregistr uojamas.
6.6.1.8.3. Papildomo anglių filtro svoris atliekant bandymus pagal 6.6.1.8.1 punktą arba SHED mata vimo rezultatas 
atliekant bandymus pagal 6.6.1.8.2 punktą netur i pasikeisti daugiau kaip ±0,5 g.
6.6.1.9. Stabiliza vimas
Užbaigus užpildymą degalų gara vimo nuost oliais, transpor to priemonės anglių filtras pake ičiamas laikinu 
anglių filtru (kur io specifi kaci ja yra toki a pati, kaip pirminio, bet kuris nebūtinai yra sendintas), transpor to 
priemonė stabilizuojama esant 23 ± 2 °C temperatūrai 6–36 val., kad transpor to priemonės temperatūra 
stabilizuotųsi.
6.6.1.9.1. ĮEEK S įkro vimas
Šio priedo 6.6.1.9 punkt e aprašyto stabilizavimo metu OVC-HEV ĮEEK S visiškai įkraunama pagal B8 priedo 4 
priedėlio 2.2.3 punkte aprašytus įkro vos reikalavimus.
6.6.1.10. Dega lų išleidimas ir įpylimas
Transpor to priemonės degalų bakas ištuštinamas ir 40 ± 2 proc. vardinės bako talpos vėl pripildoma 
bandomųjų degalų, kurių temperatūra yra 18 ± 2 °C.
6.6.1.11. Stabiliza vimas
Paskui transpor to priemonė ne trumpi au kaip 6, bet ne ilgiau kaip 36 val. laikoma stabiliza vimo zonoje 
20 ± 2 °C temperatūros sąlygomis, kad stabilizuotųsi degalų temperatūra.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/563  
6.6.1.12. Slėgio sumažinimas degalų bake
Paskui slėgis degalų bake sumažinamas, kad nepakiltų iki neįprasto lygio. Tai gali būti atliekama atidarant 
transpor to priemonės degalų bako dangt elį. Nepaisant slėgio sumažinimo būdo, pradinė transpor to 
priemonės būsena atkur iama per 1 min. Atlikus šį veik smą, transpor to priemonės anglių filtras vėl 
prijungiamas.
6.6.1.13. Atliekamos šio priedo 6.5.6–6.5.9.8 punktuose (imtinai) nustatytos procedūros.
6.6.2. Jeigu degalų bako viršslėgio vožtuv o atidar ymo slėgis yra mažesnis kaip 30 kPa
Bandymas atliekamas šio priedo 6.6.1.1–6.6.1.13 punktuose (imtinai) aprašyta tvarka. Tačiau šio priedo 
6.5.9.1 punkt e aprašyta aplink os temperatūra šiuo atveju pakeičiama inter valu, naudojamu atliekant išlakų 
kiekio bandymą, kaip nustatyta šiame priede pateikt oje C4/2 lentelėje.
C4/2 lentelė
Alter natyvi aplink os temperatūrų seka, taik oma sandar iai degalų bako siste mai 
Laikas (val.) Temper atūra (°C)
0/24 20,0
1 20,4
2 20,8
3 21,7
4 23,9
5 26,1
6 28,5
7 31,4
8 33,8
9 35,6
10 37,1
11 38,0
12 37,7
13 36,4
14 34,2
15 31,9
16 29,9
17 28,2
18 26,2
19 24,7
20 23,5
21 22,3
22 21,0
23 20,2LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/564 2021 11 26  
6.7. Atskira sandar ių degalų bako sistemų bandymo procedūra
6.7.1. Dega lų gara vimo nuost olių užpildo masės mažinant slėgį mata vimas
6.7.1.1. Atliekamos šio priedo 6.6.1.1–6.6.1.7.2 punktuose (imtinai) nustatytos procedūros. Deg alų garavimo 
nuost olių užpildo masė mažinant slėgį apibrėžiama kaip transpor to priemonės anglių filtro svorio, nustatyt o 
prieš taikant šio priedo 6.6.1.6 punktą, ir transpor to priemonės filtro svor io, nustatyt o po šio priedo 
6.6.1.7.2 punkto taikymo, skirtumas.
6.7.1.2. Dega lų garų nuotėkis iš transpor to priemonės anglių filtro mažinant slėgį matuojamas pagal šio priedo 
6.6.1.8.1–6.6.1.8.2 punktus (imtinai) ir turi atitikti šio priedo 6.6.1.8.3 punkto reikalavimus.
6.7.2. Garav imo nuostolių įkaitus varikliui ir paros garavimo išlakų bandymas
6.7.2.1. Jeigu degalų bako viršslėgio vožtuv o atidar ymo slėgis yra 30 kPa arba didesnis
6.7.2.1.1. Bandymas atliekamas šio priedo 6.5.1–6.5.3 ir 6.6.1.9–6.6.1.9.1 punktuose (imtinai) aprašyta tvarka.
6.7.2.1.2. Ang lių filtras pasendinamas šio priedo 5.1–5.1.3.1.3 punktuose (imtinai) aprašyta tvarka ir užpildomas bei 
prapučiamas šio priedo 6.6.1.5 punkt e aprašyta tvarka.
6.7.2.1.3. Sendintas anglių filtras vėliau užpildomas 6.5.5.4 punkt e nustatyta tvarka. Tačiau, užuot užpildant iki 
prover žio tašk o, kaip aprašyta 6.5.5.4.4 punkt e, pagal šio priedo 6.7.1.1 punktą nustatoma bendra 
užpildymo masė. Gamint ojo prašymu gali būti naudojamas ne butanas, o etaloniniai degalai . Ang lių filtras 
turi būti atjungiamas.
6.7.2.1.4. Atliekamos šio priedo 6.6.1.10–6.6.1.13 punktuose nustatytos procedūros.
6.7.2.2. Jeigu degalų bako viršslėgio vožtuv o atidar ymo slėgis yra mažesnis kaip 30 kPa
Bandymas atliekamas šio priedo 6.7.2.1.1–6.7.2.1.4 punktuose aprašyta tvarka. Tačiau šio priedo 6.5.9.1 
punkt e aprašyta aplink os temperatūra šiuo atveju pakeičia ma inter valu, naudojamu atliekant paros išlakų 
bandymą, kaip nustatyta šiame priedėlyje pateikt oje A1/1 lentelėje.
7. DEGALŲ GARA VIMO BAND YMO REZUL TATŲ APSKAIČIA VIMAS
7.1. Atliekant šie priedo 6–6.7.2.2 punktuose (imtinai) aprašytus degalų gara vimo bandymus galima apskaičiuoti 
angliavan denilių kiekį, išmetamą per degalų garų nuotėkio, paros ir garavimo nuost olių įkaitus varikliui 
bandymus. Per kiekvieną iš šių bandymų garavim o nuost oliai apskaičiuojami naudojant gaub te išmatuotą 
pradinę ir galutinę angliavan denilių koncentracij ą, temperatūrą ir slėgį bei gryną gaubt o tūrį.
Apskaičiuojama pagal šią lygtį:
MHC¼k×V×CHCf×Pf
Tf – CHCi×Pi
Ti� �
þMHC,out  – M HC,in
čia:
MHC – angliavandenilių masė (gramais);
MHC,out – iš gaubt o išgaruojančių angliavandenilių masė (gramais), jei atliekant paros išlakų bandymą 
naudojami nustatyto tūrio gaubtai;
MHC,in – į gaubtą patenkanč ių angliavanden ilių masė (gramais), jei atliekant paros išlakų bandymą 
naudojami nustatyto tūrio gaubtai;
CHC – gaubt e išmatuota angliavandenilių koncentracij a (mili joninės dalys C1 ekvivalento) ;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/565  
V – grynasis gaubto tūris, patik slintas atsižvelgiant į transpor to priemonės tūrį, kai jos langai ir 
bagažinė yra atidar yti (m3). Jeigu transpor to priemonės tūris nežinomas, atimama 1,42 m3 tūrio;
T – aplink os temperatūra kameroje (K);
P – barometr inis slėgis (kPa);
H/C – vandenilio ir anglies santykis;
čia:
H/C – laikoma, kad SHED bandymais ir paros nuostolių bandymais grindžiamo degalų garų 
nuotėkio matavim o atveju yra 2,33;
H/C – laikoma, kad gara vimo nuost olių įkaitus varikliui atveju yra 2,20;
H/C – laikoma, kad kalibrav imo atveju yra 2,67;
k – 1,2 × 10–4 × (12 + H/C), in (g × K/(m3 × kPa));
i – pradinis rodmuo;
f – galutinis rodmuo.
7.1.1. Kaip alternaty va šio priedo 7.1 punkt e pate iktai lygčiai, kintamo tūrio gaubtams gamint ojo pasir inkimu gali 
būti naudojama ši lygtis:
MHC¼k×V×Pi
TiðCHCf – C HCiÞ
Čia:
MHC – angliavandenilių masė (gramais);
CHC – gaubt e išmatuota angliavandenilių koncentracij a (mili joninės dalys C1 ekvivalento) ;
V – grynasis gaubto tūris, patik slintas atsižvelgiant į transpor to priemonės tūrį, kai jos langai ir 
bagažinė yra atidar yti (m3). Jeigu transpor to priemonės tūris nežinomas, atimama 1,42 m3 tūrio;
Ti – pirminė aplink os temperatūra kameroje (K);
Pi – pirminis barometr inis slėgis (kPa);
H/C – vandenilio ir anglies santykis;
H/C – laikoma, kad SHED bandymais ir paros nuostolių bandymais grindžiamo degalų garų 
nuotėkio matavim o atveju yra 2,33;
H/C – laikoma, kad gara vimo nuost olių įkaitus varikliui atveju yra 2,20;
H/C – laikoma, kad kalibrav imo atveju yra 2,67;
k – 1,2 × 10–4 × (12 + H/C), in (g × K/(m3 × kPa));
i – pradinis rodmuo;
f – galutinis rodmuo.
7.2. (M HS + MD1 + MD2 + (2 × PF)) rezultatas turi būti mažesnis už šios taisyklės 6.6.2 punkte nustatytą ribinę vertę.
8. BAN DYMŲ ATASKAIT A
Bandymų ataskaitoje pate ikiama bent ši informaci ja:
a)stabiliza vimo laikotar pių apibūdinimas, nurodant laiką ir vidutines temperatūras;
b)naudojamo sendinto anglių filtro aprašas ir tiksli sendinimo procedūros ataskait os nuoroda;
c)vidutinė temperatūra atliekant gara vimo nuost olių įkaitus varikliui bandymą;
d)atliekant gara vimo nuost olių įkaitus varikliui bandymą išmatuota vertė, HSL;
e)išmatuota pirmoji paros vertė, DL 1st diena;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/566 2021 11 26  
f)Išmatuota antroji paros vertė, DL 2nd diena;
g)galutinis degalų garavimo bandymo rezultatas, apskaičiuotas pagal šio priedo 7 dalį;
h)deklar uojamoji degalų bako viršslėgio vožtuv o atidar ymo slėgis sistemoje (sandar ių bako sistemų);
i)užpildymo degalų garavim o nuost oliais vertė (kai atliekama atskira bandymo procedūra, aprašyta šio 
priedo 6.7 punkt e).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/567  
C4 PRIED AS 
5 tipo bandymas 
(Ilgaamžiškumo bandymo, atliekamo taršos kontrolės įtaisų ilgaamžiškumui patikr inti, aprašas) 
1. ĮVADAS
1.1. Šiame priede aprašomas transpor to priemonių su kibirkštinio uždegimo arba slėginio uždegimo varikliais taršos 
mažinimo įtaisų ilgaamžiškumo patikros bandymas.
1A lygis
Ilgaamžiškumo reikalavimų laikymasis įrodomas taikant vieną iš trijų galimų būdų, nustatytų 1.2, 1.3 ir 1.4 
punktuose.
1B lygis
Ilgaamžiškumo reikalavimų laikymasis įrodomas taikant vieną iš dviejų galimų būdų, nustatytų 1.2 ir 1.4 
punktuose.
1.2. Visą transpor to priemonės ilgaamžiškumo bandymą pageidautina atlikti transpor to priemonėje, kurios VH ciklo 
energi jos poreikis (kaip apibrėžta B4 priedo 4.2.1.1.2 punkt e) yra didžiausias ciklo energijos poreikis visose 
interpoliaci jos šeimose, kurias reikia įtraukti į ilgaamžiškumo šeimą; ji vairuojama bandymų trasoje, kelyje ar 
važiuoklės dinamometre. Bandomosios transpor to priemonės ciklo energijos poreikį galima dar didinti siekiant 
aprėp ti būsimus plėtinius.
1.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Gamint ojas gali pasir inkti atlikti ilgaamžiškumo bandymą ant sendinimo stendo. Techn iniai šio bandymo 
reikalavi mai pateikiami šio priedo 2.2 punkt e.
1.4. Kaip alternatyvą ilgaamžiškumo bandymui, jei taikoma, gam intojas gali nuspręsti taikyti šios taisyklės 6.7.2 
punkt o 3A ir 3B lentelėse (jei taikoma) pateikiamus priskir tuosius nusidėvėjimo koefic ientus.
1.5. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Gamint ojo prašymu techninė tarnyba, taikydama šios taisyklės 6.7.2 punkt e pateiktoje 3A lentelėje nurodytus 
priskir tuosius nusidėvėjimo koefic ientus, gali atlikti 1 tipo bandymą nelaukdama, kol bus baigtas visos transpor to 
priemonės bandymas arba patvar umo bandymas ant sendinimo stendo. Baigusi visos transpor to priemonės 
bandymą arba ilgaamžiškumo bandymą ant sendinimo stendo techninė tarnyba gali pataisyti šios taisyklės A2 
priede nurodytame dokumente užregistr uotus tipo patvir tinimo rezultatus, priskir tuosius nusidėvėjimo 
koefic ientus pakeisdama išmatuotais atliekant visos transpor to priemonės bandymą arba ilgaamžiškumo 
bandymą ant sendinimo stendo.
1.6. Nusidėvėjimo koeficientai nustatomi pagal šio priedo 1.2 ir, jei taikoma, 1.3 punktuose nustatytą procedūrą arba 
taikant šio priedo 1.4 punkt e paminėt oje lentelėje nurodytas priskir tąsias vertes. Nusidėvėjimo koeficientai 
taikomi norint nustatyti, ar eksploatuojama transpor to priemonė per tikslinę naudojimo trukmę atitinka 
reikalavi mus dėl atitinkamų išmetamųjų teršalų kiekio ribų, nustatytų šios taisyklės 6.3.10 punkte.
1.7. Šis punktas taikomas tik 1B lygiui.
Neatsižvelgiant į šio priedo reikalavimus , jeigu transpor to priemonė yra pasiekusi A ar B tipo, kaip aprašyta šio 
priedo 3b priedėlyje, tikslinės naudojimo trukmės ridą, yra pateikta tipo patvir tinimo institucijai ir 1 tipo 
bandymo su transpor to priemone rezultatai atitinka 1B lentelės, pateikt os šios taisyklės 6.3.10 punkte, kriterijus, 
ilgaamžiškumo reikalavimas laikomas įvykdytu.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/568 2021 11 26  
2. TECHNINIAI REIKAL AVIMAI
2.1. Kaip viso transpor to priemonės ilgaamžiškumo bandymo veikimo ciklą transpor to priemonės gamin tojas 
naudoja standar tinį kelio ciklą (SRC), aprašytą šio priedo 3 priedėlyje. Bandymų ciklas tęsiamas, kol sueis 
transpor to priemonės tikslinė naudojimo trukmė.
Tik 1B lygis.
Kaip viso transpor to priemonės ilgaamžiškumo bandymo veikimo ciklą transpor to priemonės gamin tojas 
pasirenka vieną iš šio priedo 3b priedėlyje aprašytų važiavim o ciklų.
2.2. Ilgaamžiškumo bandymas ant sendinimo stendo
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
2.2.1. Atliekant ilgaamžiškumo bandymus ant sendinimo stendo katalizat oriaus ir (arba) kietųjų dalelių filtro 
temperatūrai matuoti naudojama VH transpor to priemonė.
Bandymo metu naudojami degalai , nurodyti šio priedo 4 dalyje.
2.3. Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
Ilgaamžiškumo bandymas ant sendinimo stendo turi būti taikomas atsižvelgiant į variklio tipą, kaip nurodyta šio 
priedo 2.3.1 ir 2.3.2 punktuose.
2.3.1. Transpor to priemonės su kibirkštinio uždegimo varikliais
2.3.1.1. Pagal sendinimo ant stendo metodiką būtina ant sendinimo stendo įrengti visų išmetamųjų teršalų papildomo 
apdorojimo sistemą.
Sendinimas ant stendo atliekamas pagal standar tinį bandymų ant stendo ciklą (SBSC), kurio trukmė 
apskaičiuojama pagal sendinimo ant stendo trukmės (SST) lygtį. Pagal BAT lygtį reikalaujami įvesties duomeny s 
yra katalizatori aus temperatūros kitimo per tam tikrą laiką duomeny s SRC, kaip aprašyta 2.3.1.3 punkt e.
2.3.1.2. SBC. Standar tinis katalizatoriaus sendinimas ant stendo atliekamas paga l SBC. SBC trukmė apskaičiuojama paga l 
BAT lygtį. SBC aprašomas šio priedo 1 priedėlyje.
2.3.1.3. Katalizat oriaus temperatūros kitimo per tam tikrą laiką duomeny s. Katalizator iaus temperatūra matuojama ne 
mažiau kaip dviejų ištisų SRC ciklų metu, kaip aprašyta šio priedo 3 priedėlyje.
Katalizat oriaus temperatūra matuojama toje bandomosios transpor to priemonės karščiausio katalizator iaus 
vietoje, kuri yra karščiausia. Kita galim ybė – temperatūrą galima matuoti kitoje vietoje, jeigu ji, vadov aujantis 
gerąja inžiner ijos patir timi pagrįstu sprendimu, sureguliuota taip, kad atitiktų karščiausioje vietoje išmatuotą 
temperatūrą.
Katalizat oriaus temperatūra matuojama ne mažiau kaip vieno herco dažniu (vieną kartą per sekundę).
Katalizat oriaus temperatūros mata vimo rezultatai pateikiami kaip lentelės formos histograma, suskirstyta į ne 
didesnius kaip 25 °C temperatūros inter valus.
2.3.1.4. Sendinimo ant stendo trukmė (BAT) apskaičiuojama pagal šią BAT lygtį:
te temperatūros inter valui bin = th e((R/T r)-(R/T v))
Bendra te = visų temperatūros te intervalų suma,
sendinimo ant stendo trukmė = A (bendra te)
čia:
A = 1,1 Šiuo dydžiu katalizatoriaus sendinimo trukmė patik slinama atsižvelgiant į tai, kad 
katalizatori aus nusidėvėjimą lemia ne tik sendinimas veikiant temperatūrai, bet ir 
kiti veiksn iai;
R = katalizatori aus term inis reaktyvumas = 17 500 ;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/569  
th = laikas (valandomis), išmatuotas nustatytam transpor to priemonės katalizatoriaus 
temperatūros histo gramos intervalui bin, patik slintas pagal viso naudingo 
tarnavimo laiką, pvz., jei histo gramos duomenys atitinka 400 km ridą, o naudingos 
eksploatacijos rida yra 160 000 km; visos histo gramos laiko vertės būtų daugina -
mos iš 400 (160 000 / 400);
bendra te = laiko ekvivalentas (valandomis), per kurį katalizatori us, veikiamas Tr temperatūros, 
nusendinamas ant katalizatori aus sendinimo stendo, taikant katalizator iaus 
sendinimo ciklą, kuriuo siekiama nudėvėti katalizatori ų tiek pat, kiek jis nusidėvėtų 
veikiamas temperatūros, transpor to priemonei nuvažiav us 160 000 km;
inter valo 
(bin) te= laiko ekvivalentas (valandomis), per kurį katalizatori us, veikiamas Tr temperatūros, 
nusendinamas ant katalizatori aus sendinimo stendo, taikant katalizator iaus 
sendinimo ciklą, kuriuo siekiama nudėvėti katalizatori ų tiek pat, kiek jis nusidėvėtų 
veikiamas temperatūros, pate nkančios į Tv temperatūros inter valą, transpor to 
priemonei nuvažiav us 160 000 km;
Tr = naudingoji etaloninė katalizator iaus, įrengto ant katalizator iaus bandymų stendo, 
naudojamo per sendinimo ant stendo ciklą, temperatūra (K). Naudingoji 
temperatūra yra pasto vi temperatūra, kurią taikant būtų pasiektas toks pat 
sendinimo lygis, koks būtų pasiektas sendinimo ant stendo ciklo metu veikiant 
įvair iai temperatūrai;
Tv = kely je bandomos transpor to priemonės katalizator iaus temperatūros histo gramos 
temperatūros (K) inter valo (bin) vidur io taškas.
2.3.1.5. SBC naudingoji etaloninė temperatūra. SBC naudingoji etaloninė temperatūra nustatoma atsižvelgiant į 
konkrečios konstr ukci jos katalizatori ų sistem ą ir konkretų sendinimo stendą, kurie bus naudojami pagal toliau 
nurodytas procedūras.
a)Taikant SBC, matuojami ant katalizator ių sendinimo stendo įrengtos katalizatori ų sistemos temperatūros 
kitimo per tam tikrą laiką duomeny s. Katalizator iaus temperatūra matuojama toje sistemos karščiausio 
katalizatori aus sluok snio vietoje, kuri yra karščiausia. Kita galimybė – temperatūrą galima matuoti kitoje 
vietoje, jeigu ji sureguliuota taip, kad atitiktų karščiausioje vietoje matuojamą temperatūrą.
Katalizat oriaus temperatūra matuojama ne mažiau kaip vieno herco dažniu (vieną kartą per sekundę) ir ne 
trumpi au kaip 20 min. sendinimo ant stendo metu. Katalizator iaus temperatūros matavimo rezultatai 
pateiki ami kaip lentelės formos histo grama, suskirstyta į ne didesnius kaip 10 °C temperatūros inter valus;
b)BAT lygtis naudojama nauding ajai etaloninei temperatūrai apskaičiuoti, taikant pasikar tojančius etaloninės 
temperatūros (Tr) pokyčius, kol apskaičiuot oji sendinimo trukmė pasiekia faktinę trukmę, pateiktą 
katalizatori aus temperatūros histo gramoje, arba ją viršij a. Gautoji temperatūra yra katalizatori ų sistemos ir 
sendinimo stendo SBC naudingoji etaloninė temperatūra.
2.3.1.6. Katalizat oriaus sendinimo stendas . Katalizator iaus sendinimo stendas turi veikti pagal SBC ir užtikr inti tinkamo 
dydžio, sudėties ir temperatūros išmetamųjų dujų srautą, nukreipiamą į katalizatori aus priekį.
Visa sendinimo ant stendo įranga ir procedūros turi būti parengtos taip, kad būtų įmanoma užregistr uoti tinkamą 
informaci ją (pvz., išmatuotą oro ir degalų (O/D) santykį katalizat oriuje ir katalizatoriaus temperatūros per tam 
tikrą laiką duomenis), siekiant užtikr inti, kad sendinimo bandymas ant stendo bus užregistr uotas dokumentais 
taip įrodant pakankamą faktinio sendinimo laipsnį.
2.3.1.7. Privalomi bandymai. Nor int apskaičiuoti nusidėvėjimo koeficientus, su bandomąja transpor to priemone turi būti 
atlikti ne mažiau kaip du 1 tipo bandymai prieš nusendinant aparatinę išmetamųjų teršalų kontrolės įrangą ir du 
1 tipo bandymai pakar totinai įrengus ant stendo nusendintą aparatinę išmetamųjų teršalų kontrolės įrangą.
Gamint ojas gali atlikti papildomus bandymus. Nusidėvėjimo koeficientai apskaičiuojami pagal skaičiavimo 
metodiką, nurodytą šio priedo 7 dalyje.
2.3.2. Transpor to priemonės su slėginio uždegimo varikliaisLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/570 2021 11 26  
2.3.2.1. Toliau pateikia ma sendinimo ant stendo metodika taikoma slėginio uždegimo transpor to priemonėms, įskaitant 
hibr idines transpor to priemones.
Pagal sendinimo ant stendo metodiką ant papildomo apdorojimo sistem os sendinimo stendo būtina įrengti 
papildomo apdorojimo sistemą.
Jeigu tai išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo siste ma, kurioje naudojami reagentai , įrengiama ir sendinimo 
tikslais naudojama visa įpurškimo sistema.
Sendinimas ant stendo atliekamas pagal standar tinį bandymų ant dyzelinio stendo ciklą (SDBC) tol, kol 
pasiekiamas pagal sendinimo ant stendo trukmės (BAD) lygtį apskaičiuotas regenera vimo ir (arba) sieros 
pašalinimo atvejų skaičius.
2.3.2.2. SDBC. Standar tinis sendinimas ant stendo atliekamas paga l SDBC. SDBC trukmė apskaičiuojama pagal BAD lygtį. 
SDBC aprašomas šio priedo 2 priedėlyje.
2.3.2.3. Regeneravim o duomeny s. Regenera vimo intervalai matuojami taikant ne mažiau kaip 10 visų SRC ciklų, kaip 
aprašyta šio priedo 3 priedėlyje. Kaip alternatyvą galima taikyti Ki nustatymo intervalus.
Jei taikoma, remiantis gamintojo duomenimis, atsižvelgiama ir į sieros pašalinimo intervalus.
2.3.2.4. Sendinimo ant dyzelinio stendo trukmė. Sendinimo ant stendo trukmė apskaičiuojama pagal šią BAD lygtį:
sendinimo ant stendo trukmė = regenera vimo ir (arba) sieros pašalinimo ciklų (skaičiuojami tie, kurie ilgiau 
trunka) skaičius, atitinkantis 160 000 km ridą.
2.3.2.5. Sendinimo stendas. Sendinimo stendas turi veikti pagal SDBC ir užtikr inti tinkamo dydžio, sudėties ir 
temperatūros išmetamųjų dujų srautą, nukreipiamą į papildomo apdorojimo sistemos įleidimo angą.
Gamint ojas registr uoja rege neravimo ir (arba) sieros pašalinimo atvejus (jei taikoma), kad užtikr intų, jog bus 
pasiektas pakankamas faktinio nusendinimo laipsnis.
2.3.2.6. Privalomi bandymai. Nor int apskaičiuoti nusidėvėjimo koeficientus, su VH turi būti atlikti ne mažiau kaip du 1 
tipo bandymai prieš nusendinant aparatinę išmetamųjų teršalų kontrolės įrangą ir bent du 1 tipo bandymai 
pakar totinai įrengus ant bandymų stendo nusendintą aparatinę išmetamųjų teršalų kontrolės įrangą. Gamintojas 
gali atlikti papildomus bandymus. Nusidėvėjimo koeficie ntai apskaičiuojami pagal skaičia vimo metodiką, 
nustatytą šio priedo 7 dalyje, atsižvelgiant į papildomus šios taisyklės reikalavimus .
3. BAN DOMOJI TRANSPORTO PRIEMONĖ
3.1. Transpor to priemonė yra VH. Ji yra geros mech aninės būklės; variklis ir išmetamųjų teršalų kiekį mažinantys 
prietaisai turi būti nauji. Gali būti naudojama ta pati transpor to priemonė, kaip ir pate iktoji 1 tipo bandymui; 
šiuo atveju 1 tipo bandymas atliekamas su transpor to priemone per sendinimo ciklą nuvažiav us bent 3 000 km 
pagal šio priedo 3 priedėlį.
3.1.1. Hibr idinėms transpor to priemonėms taikomi specialieji reikalavim ai išdėstomi šio priedo 4 priedėlyje.
4. DEGAL AI
Ilgaamžiškumo bandymas atliekamas naudojant rinkoje parduodamus tinkamus degalus.
5. TRANSPORTO PRIEMONĖS PRIEŽIŪRA IR NUST ATYMAI
Priežiūra, nustatymai ir bandomosios transpor to priemonės valdiklių naudojimas turi atitikti gam intojo 
rekomendacijas. Jeigu vykstant visos transpor to priemonės ilgaamžiškumo bandymui transpor to priemonėje 
išaiškėja triktis, nesusi jusi su išmetamaisiais teršalais ir (arba) degalų sąnaudomis ir (arba) energijos sąnaudomis, 
gamintojas gali sutaisyti transpor to priemonę ir pratęsti ilgaamžiškumo bandymą. Priešingu atveju gamint ojas 
pasitar ia su tvirtinančiąja institucija, kad bendrai rastų sprendimą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/571  
6. TRANSPORTO PRIEMONĖS EKSPLO ATAVIMAS BAN DYMO TRASOJE, KELYJE ARBA ANT VAŽIUOKLĖS DINAMOMETR O
6.1. Važiavimo ciklas
Transpor to priemonei važiuojant bandymo trasa, keliu arba ant važiuoklės dinamometro, atstumas turi būti 
nuvažiuojamas pagal šio priedo 3 priedėlyje aprašytą važiavi mo tvarkaraštį.
6.2. Ilgaamžiškumo bandymas arba, jeigu pasirenka gamin tojas, modifi kuotas ilgaamžiškumo bandymas atliekamas 
tol, kol sueis transpor to priemonės tikslinė naudojimo trukmė.
6.3. Bandymo įranga
6.3.1. Važiuoklės dinamometras
6.3.1.1. Ilgaamžiškumo bandymas, jeigu jis atliekamas naudojant važiuoklės dinamometrą, turi būti tinkamas šio priedo 3 
priedėlyje aprašytam ciklui atlikti. Visų pirma važiuoklės dinamometre įtaisomos inercijos ir pasipr iešinimo 
riedėjimui imitavimo sistemos.
6.3.1.2. Naudojami daug CO 2 išmetančiai transpor to priemonei (VH) taikomi kelio apkro vos koeficie ntai.
6.3.1.3. Transpor to priemonės aušinimo sistem a turėtų būti toki a, kad transpor to priemonę būtų galima eksploatuoti 
panašiomis į temperatūrą kelyje (alyvos, vandens, išmetamųjų dujų sistemos ir kt.) sąlygomis.
6.3.1.4. Tam tikri kiti nustatomi bandymų stendo parametrai ir ypatybės, jeigu būtina, turėtų atitikti aprašytuosius šios 
taisyklės B5 priede (pvz., inercij a, kuri gali būti mechaninė arba elektroninė).
6.3.1.5. Jeigu būtina, transpor to priemonę galima perk elti ant kito bandymų stendo, kad būtų galima atlikti išmetamųjų 
teršalų mata vimo bandymus.
6.3.2. Naudojimas bandymo trasoje arba kely je
Jeigu ilgaamži škumo bandymas atliekamas bandymo trasoje arba kely je, transpor to priemonės bandymo masė 
turi būti bent tokia, kuri buvo išlaikyta bandymus atliekant ant važiuoklės dinamometro.
7. IŠMET AMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO MATAVIMAS
Pirmasis bandymas atliekamas, kai transpor to priemonė pasiekia 3 000 –5 000 km ridą. Paske sni bandymai 
atliekami pasiekus 20 000 km (±400 km) ir po to kas 20 000 km (±400 km) ar dažniau, reguliar iais laiko tarpais, 
kol sueis visa tikslinė naudojimo trukmė. Variklio išmetami teršalai matuojami atliekant 1 tipo bandymus, kaip 
apibrėžta šios taisyklės 6.3 punkt e. Gamint ojo pasir inkimu bet kurį iš pirmiau nurodytų bandymų galima 
pakar toti. Tokiu atveju visų kartojamų bandymų vidutinė vertė laikoma viena atitinkamos ridos verte. 
Nuvažiavus 1B lygiui reikalaujamą tikslinės naudojimo trukmės ridą nebereikia atskirai registr uoti pirmųjų 3 
WLTP fazių išmetamųjų teršalų rezultatų.
Turi būti laikomasi šios taisyklės 6.3.10 punkt e nustatytų ribinių verčių.
Jeigu transpor to priemonės yra su periodiškai rege neruojama siste ma, kaip apibrėžta šios taisyklės 3.8.1 punkt e, 
patikr inama, ar netr ukus neprasidės regenera vimo procesas. Jei jis netr ukus prasidės, transpor to priemonė 
naudojama tol, kol tas procesas pasibaigs. Jei regenera vimas įvyks ta matuojant išmetamųjų teršalų kiekį, 
atliekamas naujas bandymas (įskaitant kondicionav imą iki bandymo), o pirmojo rezultato nepaisoma.
Nubraižomas visų nustatytų variklio išmetamų teršalų rezultatų kaip nuvažiuot o atstumo, suapvalinto kilometrų 
tikslumu, funkci jos grafikas ir per tuos duomenų taškus brėžiama mažiausiųjų kvadratų metod u nustatyta 
geriausios sutap ties tiesė.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/572 2021 11 26  
1A lygis
Duomenys charakt eristikų blogėjimo faktori ui apskaičiuoti bus pripažįstami tinkamais tik tada, jeigu interpoli uoti 
5 000 km ir tikslinės naudojimo trukmės taškai ant tos linijos yra pirmiau minėt ose ribose.
Duomenys vis dar bus priimtini, jeigu kirsdama taikytiną ribą geriausios sutapt ies tiesi linija yra neigiamojo 
posvyr io (interpol iuotas 5 000 km taškas yra aukščiau nei tikslinės naudojimo trukmės taškas), tačiau tikrasis 
tikslinės naudojimo trukmės duomenų taškas yra žemiau tos ribos.
1B lygis
Duomenis charakteri stikų blogėjimo faktori ui apskaičiuoti galima naudoti tik tada, jeigu ekstr apoliuoti 3 000 km 
ir tikslinės naudojimo trukmės taškai ant tos linijos yra pirmiau minėtose ribose.
7.1. Dauginamasis variklio išmetamų teršalų kiekio didėjimo koeficientas kiekvieno teršalo atveju apskaičiuojamas 
taip:
D:E:F: ¼Mi2
Mi1
čia:
Mi 1 == jei tai 1A lygis, išmetamojo teršalo i masė (g/km), interpoliu ota iki 5 000 km;
jei tai 1B lygis, išmetamojo teršalo i masė (g/km), ekstrapoliuota iki 3 000 km;
Mi 2= išmetamojo teršalo i masė (g/km), interpoli uota iki tikslinės naudojimo trukmės.
Šios interpoliuotos vertės, prieš jas dalinant vienas iš kitų, kad būtų nustatytas nusidėvėjimo koeficientas, 
suapvalinamos bent iki keturių skaičių į dešinę po dešimtainės trupmenos kablelio. Rezultatas suapvalinamas iki 
trijų skaičių į dešinę nuo dešimtainės trupmenos kablelio.
Jeigu nusidėvėjimo koeficientas yra mažesnis nei vienetas, laikoma, kad jis yra lygus vienetui.
Gamint ojo prašymu pridėtinis variklio išmetamų teršalų kiekio didėjimo koefic ientas, taikomas kiekvienam 
teršalui, apskaičiuojamas taip:
D . E . F . = Mi 2 – Mi 1
Jeigu paga l pirmiau pateiktą formulę apskaičiuotas pridedamasis nusidėvėjimo koeficie ntas yra neigiamas, jis 
sulyginamas su nuliu.
Šie pridedamieji nusidėvėjimo koeficientai tvark omi pagal tas pačias taisykles, skirtas dauginamiesiems 
nusidėvėjimo koeficientams, ir 1A lygio (4 fazių WLTP), ir 1B lygio (3 fazių WLTP) atvejais.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/573  
1 priedėlis 
Standar tinis bandymų ant stendo ciklas (SBC) 
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
1. ĮVADAS
Standar tinę ilgaamžiškumo (sendinimo) bandymų procedūrą sudaro katalizatori aus ir deguonies ir (arba) oro ir 
degalų santykio jutiklio siste mos sendinimas ant sendinimo stendo pagal šiame priedėlyje aprašytą standar tinį 
bandymų ant stendo ciklą (SBC). Taikant SBC, būtina naudoti sendinimo stendą su įrengtu varikliu, kuris yra 
katalizatoriu i tiekiamų dujų šaltinis. SBC yra 60 sekundžių ciklas, prireikus ant sendinimo stendo kartojamas tiek, 
kiek reikia, kad būtų atliktas sendinimas. SBC apibūdinamas remiantis katalizatori aus temperatūra, variklio oro ir 
degalų (O/D) santykiu ir įpučiamu antr inio oro kiekiu, įpūtimo įtaisą įrengiant priešais pirmąjį katalizatorių.
2. KATALIZA TORIA US TEMPERA TŪR OS KONTR OLĖ
2.1. Katalizat oriaus temperatūra matuojama toje karščiausio katalizatori aus sluoksnio vietoje, kuri yra karščiausia. Kita 
galimybė – tiekiamų dujų temperatūrą galima matuoti ir perskaičiuoti į katalizatoriaus sluok snio temperatūrą, 
taikant tiesinę transf ormaci ją, apskaičiuojamą remiantis koreliaci jos duomenimis, surinktais apie katalizat oriaus 
konstr ukciją ir sendinimo stendą, kurie bus naudojami sendinimo metu.
2.2. Parenkant tinkamą variklio sukimosi dažnį, apkro vą ir uždegimo taktą, kontroliuojama, kad katalizator iaus 
stechiometr inio proceso (1–40 sek. per ciklą) temperatūra būtų ne mažesnė kaip 800 °C (±10 °C). C4 App1/2 
lentelėje aprašyt o riebiojo mišinio etapo metu parenkant tinkamą variklio O/D santykį kontroliuojama, kad ciklo 
metu didžiausia katalizatoriaus temperatūra pasiektų 890 °C (±10 °C).
2.3. Jei taikoma mažesnė nei 800 °C kontroliuojama žemoji temperatūra, kontroliuojama aukšt oji temperatūra turi būti 
90 °C didesnė už kontroliuojamą žemąją temperatūrą.
C4 App1/2 lentelė
Standar tinis bandymų ant stendo ciklas (SBC) 
Laikas (s) Variklio oro ir degalų santykisAntr inio oro 
įpūtimas
1–40 Stechiometr inis procesas su apkro va, uždegimo taktas ir variklio sūkių skaičius 
reguliuojami taip, kad būtų pasiekta ne mažesnė kaip 800 °C katalizatori aus 
temperatūraNėra
41–45 Riebusis mišin ys (parenkamas toks O/D santykis, kad didžiausia katalizatori aus 
temperatūra viso ciklo metu būtų 890 °C arba 90 °C didesnė už kontroliuojamą 
žemąją temperatūrą).Nėra
46–55 Riebusis mišin ys (parenkamas toks O/D santykis, kad didžiausia katalizatori aus 
temperatūra viso ciklo metu būtų 890 °C arba 90 °C didesnė už kontroliuojamą 
žemąją temperatūrą).3 proc. 
(±1 proc.)
56–60 Stechiometr inis procesas su apkro va, uždegimo taktas ir variklio sūkių skaičius 
reguliuojami taip, kad būtų pasiekta ne mažesnė kaip 800 °C katalizatori aus 
temperatūra3 proc. 
(±1 proc.)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/574 2021 11 26  
C4 App1/2 pav.
Standar tinis bandymų ant stend o ciklas
3. SENDINIMO STENDO ĮRANGA IR TAIKYMO METODIKA
3.1. Sendinimo stendo sąranka. Sendinimo stendas turi užtikr inti tinkamą išmetamųjų dujų srautą, temperatūrą, oro ir 
degalų santykį, išmetamųjų dujų sudėtį ir antr inio oro įpūtimą ties katalizatori aus priekine įleidimo anga.
Standar tinis sendinimo stendas yra sudar ytas iš variklio, variklio valdiklio ir variklio dinamometro. Gali būti 
priimtina ir kitokia sąranka (pvz., ant dinamometro įtaisoma visa transpor to priemonė arba degiklis, tiekiantis 
tinkamas išmetamąsias dujas), jei laikomasi šiame priedėlyje nustatytų sąlygų dėl katalizatori ų įleidimo angų ir 
kontrolės priemonių.
Vieno sendinimo stendo išmetamas dujų srautas gali būti padalytas į kelis atskir us srautus, jei kiekvienas iš jų 
atitinka šio priedėlio reikalavim us. Jei bandymų stendas išmeta daugiau nei vieną dujų srautą, vienu metu gali būti 
sendinamos kelios katalizatorių sistemos.
3.2. Išmetamųjų teršalų sistemos įrengimas. Ant bandymų stendo įrengiama katalizatoriaus (-ių) ir deguonies ir (arba) 
oro ir degalų santykio jutiklio (-ių) sistema bei visi išmetimo vamzdžiai, jungiantys minėtas sudedamąsias dalis. Jei 
tai kelis dujų srautus išmetantys varikliai (pvz., kai kurie V6 ir V8 varikliai), kiekvienas išmetimo sistemos blokas 
ant bandymų stendo įrengiamas atskirai ir lygiagrečiai.
Jei išmetimo sistemose yra keletas nuosekliai išdėstytų katalizatori ų, visa katalizatori ų sistema su visais 
katalizatoriais, deguonies ir (arba) oro ir degalų santykio jutikliais ir susijusiais išmetimo vamzdžiais įrengiama kaip 
vienas sendinti skirtas blokas. Kita galim ybė – kiekvieną atskirą katalizatorių atitinkamą laiką galima sendinti 
atskirai.
3.3. Temperatūros matavim as. Katalizat oriaus temperatūra matuojama term oelementu, įrengtu toje karščiausio 
katalizatoriaus sluok snio vietoje, kuri yra karščiausia. Tiekiamų dujų temperatūrą taip pat galima matuoti tiesiog 
priešais katalizator iaus priekinę įleidimo angą ir perskaičiuoti į katalizatoriaus sluok snio temperatūrą, taikant 
tiesinę transf ormaciją, apskaičiuojamą remiantis surinktais koreliacijos duomenimis apie katalizatori aus 
konstr ukciją ir sendinimo stendą, kurie naudojami sendinant. Katalizatoriaus temperatūra saugoma skaitmeniniu 
būdu esant 1 Hz greičiui.
3.4. Oro ir degalų santykio matavimas. Oro ir degalų (O/D) santykio mata vimo priemonės (pvz., plataus diapazono 
deguonies jutiklis) turi būti įrengiamos kuo arčiau katalizatori aus įleidimo ir išleidimo jungių. Šių jutiklių 
informaci ja saugoma skaitmeniniu būdu esant 1 Hz greičiui.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/575  
3.5. Išmetamųjų dujų sraut o balansas. Turi būti numatyt os priemonės, kuriomis užtikr inama, kad per kiekvieną ant 
bandymų stendo sendinamą katalizatori ų sistemą tekėtų tinkamo dydžio išmetamųjų dujų srautas (matuojamas 
gramais per sekundę stechiometr inio proceso metu, taikant ±5 gramų per sekundę leidžiamąją nuokr ypą).
Tinkamas sraut o dydis nustatomas pagal išmetamųjų dujų srautą, kuris būtų išmetamas iš pirminės transpor to 
priemonės variklio, veikiančio pasto vaus sukimosi dažnio režimo sąlygomis, ir taikant apkrovą, parenkamą šio 
priedėlio 3.6 punkt e aprašytam sendinimo stendui.
3.6. Parametrai. Variklio sūkių skaičius, apkrova ir uždegimo taktas parenkamas taip, kad past ovaus stechiometr inio 
proceso metu katalizatori aus sluok snio temperatūra būtų 800 °C (±10 °C).
Oro įpūtimo sistema sureguliuojama taip, kad į stechiometr inio proceso metu išmetamą pasto vų dujų srautą, 
nukreip tą tiesiai į pirmąjį katalizatori ų, tiektų 3,0 proc. (±0,1 proc.) deguonies mišiniui pagaminti būtiną oro 
srautą. Tipinis lambda rodmuo pradiniame O/D santykio mata vimo taške (kaip reikalaujama šio priedėlio 3.4 
dalyje) yra 1,16 (tai reiškia, kad deguonies dalis yra apie 3 proc.).
Įjungę oro įpūtimą, nustatykit e tokį riebaus mišinio O/D santykį, kad temperatūra katalizator iaus sluoksnyje būtų 
890 °C (±10 °C). Tipinė O/D santykio lambda vertė šiame etape yra 0,94 (apie 2 proc. CO).
3.7. Sendinimo ciklas. Standar tinės sendinimo ant stendo metodik os taikomos pagal SBC. SBC kartojamas tol, kol 
pasiekiamas paga l BAT lygtį apskaičiuotas nusendinimo laipsnis.
3.8. Kokybės užtikr inimas. Šio priedėlio 3.3 ir 3.4 punktuose aprašyta temperatūra ir O/D santykis sendinimo metu 
periodiškai patik slinami (ne rečiau kaip kas 50 val.). Siekiant užtikr inti, kad būtų tinkamai laikomasi SBC viso 
sendinimo proceso metu, atliekami reikiami patik slinimai.
Užbaigus sendinimą jo metu surinkti katalizatori aus temperatūros kitimo per tam tikrą laiką duomenys pateikia mi 
histo gramoje temperatūros vertes grupuojant ne didesniais kaip 10 °C intervalais. Siekiant nustatyti, ar iš tikrųjų 
buvo pasiektas tinkamas katalizator iaus term inio nusendinimo lygis, taikoma BAT lygtis ir pagal šio priedo 2.3.1.4 
punktą apskaičiuojama sendinimo ciklo naudingoji etaloninė temperatūra. Jei apskaičiuotosios sendinimo trukmės 
term inis poveikis nėra bent 95 proc. reikiamo terminio nusendinimo lygio, tęsiamas sendinimas ant stendo.
3.9. Įjungimas ir išjungimas. Reikia imtis atsargos priemonių, kad įjungiant arba išjungiant bandymų įrangą nebūtų 
viršyta greita jam nudėvėjimui numatyta didžiausia leidžiama katalizatoriaus temperatūra (pvz., 1 050 °C). Siekiant 
sumažinti neigiamą poveikį, gali būti taikoma speciali įjungimo ir išjungimo esant žemai temperatūrai metod ika.
4. EKSPERIMENTINIS SENDINIMO ILGAAMŽIŠKUMO ANT STENDO BAN DYMŲ METODIK OMS TAIKY TI REIKALINGO R 
KOEFICIENTO NUST ATYMAS
4.1. R koeficie ntas yra katalizatori aus term inio reaktyvumo koeficie ntas, naudojamas BAT lygtyje. Gamint ojai gali 
nustatyti R vertę eksper imentiniu būdu, taikydami toliau nurodytas metodikas.
4.1.1. Taikant tinkamą bandymų ant stendo ciklą ir naudojant tinkamą aparatinę sendinimo stendo įrangą, nusendinama 
kelet as katalizatori ų (ne mažiau kaip trys tokios pačios konstr ukcijos katalizatori ai), veikiamų įvair ios 
kontroliuojamos temperatūros –nuo įprast os veikimo temperatūros iki didžiausios nepa vojingos temperatūros. 
Išmatuojamas kiekvienos išmetamųjų teršalų sudedamosios dalies kiekis (arba katalizator iaus neveiksmi ngumas (1 
katalizatoriaus veik smingumas)). Užtikr inama, kad atliekant galutinius bandymus būtų gauti duomeny s, 
atitinkantys išmetamųjų teršalų kiekio standar to ribinę vertę arba ją viršijantys, bet ne daugiau kaip 2 kartus.
4.1.2. Pagal šio priedo 2.3.1.4 punktą nustatoma R vertė ir pagal kiekvieną kontroliuojamos temperatūros vertę 
apskaičiuojama sendinimo ant stendo ciklo naudingoji etaloninė temperatūra (Tr).
4.1.3. Nubrėžiama kreivė, rodanti kiekvieno katalizatoriaus išmetamųjų teršalų kiekio (arba katalizator iaus 
neveiksmingumo) kitimą, atsižvelgiant į sendinimo laiką. Pagal mažiausiųjų kvadratų metodą apskaičiuojama 
tinkamiausia duomenų kitimo funkci ja. Šiam tikslui skirto duomenų rinkinio inter valas nuo 0 iki 6 400 km turėtų 
beveik sutapti. Kaip pavyzdį žr. C4 App1/3 pav.
4.1.4. Apskaičiuojamas tinkamiausios kreivės nuolydžio kamp as pagal kiekvieną sendinimo temperatūros vertę.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/576 2021 11 26  
C4 App1/3 pav.
Katalizator iaus sendinimo pav yzdys
4.1.5. Nubrėžiamas kiekvienos tinkamiausios kreivės nuolydžio (kaip nustatyta šio priedėlio 4.1.4 punkt e) natūr inio 
logaritmo (ln) grafikas, natūr inio logaritmo vertes pate ikiant vertikalioje ašyje, o sendinimo temperatūros verčių 
atvirkštinius dydžius (l/(sendinimo temperatūra, K)) – horizontalioje ašyje. Pagal mažiausiųjų kvadratų metodą 
apskaičiuojamos geriausios sutapties duomenų kitimo funkcijos. Kreivės nuolydžio kamp as yra R koeficientas. Kaip 
pavyzdį žr. C4 App1/4 pav.
4.1.6. R koeficientas lyginamas su pradine verte, kuri buvo taikoma pagal šio priedėlio 4.1.2 punktą. Jei apskaičiuotasis R 
koefic ientas skiriasi nuo pradinės vertės daugiau kaip 5 proc., pasirenkamas naujas R koeficie ntas, patenkantis tarp 
pradinės ir apskaičiuot osios vertės, ir apskaičiuojamas naujas R koeficientas, kartojant šio priedėlio 4.1.2–4.1.6 
punktuose nurodytus etapus. Procedūra kartojama, kol apskaičiuotasis R koeficientas nesiskir ia nuo pradinio R 
koefic iento daugiau kaip 5 proc.
4.1.7. Nustatytasis R koeficientas lyginamas pagal kiekvieną išmetamųjų dujų sudedamąją dalį. BAT lygtyje naudojamas 
mažiausias (blogiausio atvejo) R koeficientas.
C4 App1/4 pav.
R koeficient o nus tatymas
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/577  
2 priedėlis 
Standar tinis bandymų ant dyzelinio stendo ciklas (SDBC) 
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
1. ĮVADAS
Kietųjų dalelių filtrų sendinimo procesui didelės įtakos turi regenera vimo atvejų skaičius. Be to, šis procesas yra 
svarbus sistemoms , kurioms būtini sieros pašalinimo ciklai (pvz., katalizatori ams su NO x saugyklomis).
Pagal standar tinę ilgaamžiškumo bandymų ant dyzelinio sendinimo stendo procedūrą atliekamas papildomo 
apdorojimo sistemos sendinimas ant sendinimo stendo pagal šiame priedėlyje aprašytą standar tinį SDBC. Taikant 
SDBC, būtina naudoti sendinimo stendą su įrengtu varikliu, kuris yra sistemai tiekiamų dujų šaltinis.
SDBC metu sistemos regenera vimo ir (arba) sieros pašalinimo strategi jos turi veikti įprastu būdu.
2. SDBC metu sukur iamos tokios pačios variklio sūkių skaičiaus ir apkro vos sąlygos, kaip ir SRC metu, atitinkančios 
laikotar pį, per kurį turi būti nustatytas ilgaamžiškumas. Nor int pagreitinti sendinimo procesą, variklio nustatymus 
ant stendo galima pakeisti taip, kad sumažėtų sistemos apkrovų skaičius. Pavyzdžiui, galima pake isti degalų 
įpurškimo taktą arba IDR strateg iją.
3. SENDINIMO STENDO ĮRANGA IR TAIKYMO METODIKA
3.1. Standar tinis sendinimo stendas yra sudar ytas iš variklio, variklio valdiklio ir variklio dinamometro. Gali būti priimtina 
ir kitok ia sąranka (pvz., ant dinamometro įtaisoma visa transpor to priemonė arba degiklis, tiekiantis tinkamas 
išmetamąsias dujas), jei laikomasi šiame priedėlyje nustatytų sąlygų dėl papildomo apdorojimo sistemos įleidimo 
angų ir kontrolės priemonių.
Vieno sendinimo stendo išmetamas dujų srautas gali būti padalytas į kelis atskir us srautus, jei kiekvienas iš jų atitinka 
šio priedėlio reikalavi mus. Jei bandymų stendas išmeta daugiau nei vieną dujų srautą, vienu metu gali būti sendinamos 
kelios papildomo apdorojimo sistemos.
3.2. Išmetamųjų teršalų sistemos įrengimas. Ant bandymų stendo įrengiama visa papildomo apdorojimo sistem a ir visi 
išmetimo vamzdžiai, jungiantys šios sistemos sudedamąsias dalis. Jei tai yra kelis dujų srautus išmetantys varikliai 
(pvz., kai kurie V6 ir V8 varikliai), kiekvienas išmetimo sistemos blokas ant bandymų stendo įrengiamas atskirai.
Visa papildomo apdorojimo sistema įrengiama kaip vienas sendinti skirtas blokas. Kita galimybė – atitinkamą laiko 
tarpsnį kiekvieną atskirą sudedamąją dalį galima sendinti atskirai.
Jeigu tai išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistema, kurioje naudojami reagentai, įrengiama ir sendinimo 
tikslais naudojama visa įpurškimo sistema.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/578 2021 11 26  
3 priedėlis 
Standar tinis kelio ciklas (SRC) 
1. ĮVADAS
Standar tinis kelio ciklas (SRC) yra ridos kaupimo ciklas. Transpor to priemonė gali būti įvažinėjama bandymo kely je 
arba ant ridos kaupimo dinamometro.
Ciklą sudaro 6 km ilgio 7 ratai. Rato ilgį galima keisti, siekiant prisider inti prie bandymui skirto ridos kaupimo kelio 
ilgio.
Standar tinis kelio ciklas
Ratas Aprašymas Tipinis pagreitis, m/s2
1 (Variklio paleidimas) 10 s veikimas tuščiąja eiga 0
1 Nuosaikus greitėjimas iki 48 km/h 1,79
1 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 48 km/h greičiu 0
1 Nuosaikus lėtėjimas iki 32 km/h –2,23
1 Nuosaikus greitėjimas iki 48 km/h 1,79
1 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 48 km/h greičiu 0
1 Nuosaikus lėtėjimas, kol nenustojama –2,23
1 5 s veikimas tuščiąja eiga 0
1 Nuosaikus greitėjimas iki 56 km/h 1,79
1 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 56 km/h greičiu 0
1 Nuosaikus lėtėjimas iki 40 km/h –2,23
1 Nuosaikus greitėjimas iki 56 km/h 1,79
1 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 56 km/h greičiu 0
1 Nuosaikus lėtėjimas, kol nenustojama –2,23
2 10 s veikimas tuščiąja eiga 0
2 Nuosaikus greitėjimas iki 64 km/h 1,34
2 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 64 km/h greičiu 0
2 Nuosaikus lėtėjimas iki 48 km/h –2,23
2 Nuosaikus greitėjimas iki 64 km/h 1,34
2 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 64 km/h greičiu 0
2 Nuosaikus lėtėjimas, kol nenustojama –2,23
2 5 s veikimas tuščiąja eiga 0
2 Nuosaikus greitėjimas iki 72 km/h 1,34
2 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 72 km/h greičiu 0
2 Nuosaikus lėtėjimas iki 56 km/h –2,23
2 Nuosaikus greitėjimas iki 72 km/h 1,34
2 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 72 km/h greičiu 0
2 Nuosaikus lėtėjimas, kol nenustojama –2,23
3 10 s veikimas tuščiąja eiga 0
3 Staigus įsibėgėjimas iki 88 km/h 1,79LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/579  
Ratas Aprašymas Tipinis pagreitis, m/s2
3 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 88 km/h greičiu 0
3 Nuosaikus lėtėjimas iki 72 km/h –2,23
3 Nuosaikus greitėjimas iki 88 km/h 0,89
3 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 88 km/h greičiu 0
3 Nuosaikus lėtėjimas iki 72 km/h –2,23
3 Nuosaikus greitėjimas iki 97 km/h 0,89
3 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 97 km/h greičiu 0
3 Nuosaikus lėtėjimas iki 80 km/h –2,23
3 Nuosaikus greitėjimas iki 97 km/h 0,89
3 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 97 km/h greičiu 0
3 Nuosaikus lėtėjimas, kol nenustojama –1,79
4 10 s veikimas tuščiąja eiga 0
4 Staigus įsibėgėjimas iki 129 km/h 1,34
4 Važia vimas neminant pedalo, kol greitis sumažėja iki  
113 km/h–0,45
4 Pusės rato važia vimas vienodu 113 km/h greičiu 0
4 Nuosaikus lėtėjimas iki 80 km/h –1,34
4 Nuosaikus greitėjimas iki 105 km/h 0,89
4 Pusės rato važia vimas vienodu 105 km/h greičiu 0
4 Nuosaikus lėtėjimas iki 80 km/h –1,34
5 Nuosaikus greitėjimas iki 121 km/h 0,45
5 Pusės rato važia vimas vienodu 121 km/h greičiu 0
5 Nuosaikus lėtėjimas iki 80 km/h –1,34
5 Lengvas įsibėgėjimas iki 113 km/h 0,45
5 Pusės rato važia vimas vienodu 113 km/h greičiu 0
5 Nuosaikus lėtėjimas iki 80 km/h –1,34
6 Nuosaikus greitėjimas iki 113 km/h 0,89
6 Važia vimas neminant pedalo, kol greitis sumažėja iki 97 km/h –0,45
6 Pusės rato važia vimas vienodu 97 km/h greičiu 0
6 Nuosaikus lėtėjimas iki 80 km/h –1,79
6 Nuosaikus greitėjimas iki 104 km/h 0,45
6 Pusės rato važia vimas vienodu 104 km/h greičiu 0
6 Nuosaikus lėtėjimas, kol nenustojama –1,79
7 45 s veikimas tuščiąja eiga 0
7 Staigus įsibėgėjimas iki 88 km/h 1,79
7 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 88 km/h greičiu 0
7 Nuosaikus lėtėjimas iki 64 km/h –2,23
7 Nuosaikus greitėjimas iki 88 km/h 0,89
7 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 88 km/h greičiu 0LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/580 2021 11 26  
Ratas Aprašymas Tipinis pagreitis, m/s2
7 Nuosaikus lėtėjimas iki 64 km/h –2,23
7 Nuosaikus greitėjimas iki 80 km/h 0,89
7 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 80 km/h greičiu 0
7 Nuosaikus lėtėjimas iki 64 km/h –2,23
7 Nuosaikus greitėjimas iki 80 km/h 0,89
7 Ketvir tadalio rato važia vimas vienodu 80 km/h greičiu 0
7 Nuosaikus lėtėjimas, kol nenustojama –2,23
Standar tinis kelio ciklas grafiškai parodytas šiame paveiksle:
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/581  
3b priedėlis 
Ridos kaupimo ciklai 
Šis priedėlis taikomas tik 1B lygiui.
Gamint ojas pasirenka vieną iš šių trijų ciklų visos transpor to priemonės ilgaamžiškumo bandymui
1.A tipas
Važiavimo būdas Atstumo santykis
Įprastas važiavi mas Visi elementai (važiav imas tuščiąja eiga, 
greitėjimas, lėtėjimas, važiavimas pasto viu 
greičiu) atliekami mažesniu nei 60 km/h greičiudaugiau nei 60 proc.
Važia vimas dideliu greičiu Pasto vus greitis – 100 km/h arba V_max, nelygu, 
kuris yra mažesnisdaugiau nei 20 proc.
kita remiantis gerąją inžiner ijos patir timi specialaus reikalavimo nėra, jeigu 
laikomasi pirmiau nurodytų 
kriterijų
2.B tipas
Važiavimo būdas Atstumo santykis
Važia vimo pradžios numer is daugiau kaip 20 kartų per val.
Važia vimas dideliu greičiu Pasto vus greitis – 100 km/h ar V_max, nelygu, 
kuris yra mažesnisdaugiau nei 8 proc.
Vidutinis greitis daugiau nei 45 km/h
kita Atliekami visi elementai (važiav imas tuščiąja eiga, 
greitėjimas, lėtėjimas, važiavimas pasto viu greičiu)
Tikėtinas nusidėvėjimo požiūr iu intensyvesnis 
važiavim o būdas nei pagal C4/App3b.1 lentelę
C4/App3b.1 lentelė
Reži -
masVažiavimo sąlygosEksploata vimo laikas 
(s)Suminis laikas (s)
1 Tuščioji eiga 10 10
2 Pagreitis: 0 → 60 km/h 30 40
3 Pasto vus greitis: 60 km/h 15 55
4 Lėtėjimo pagreitis: 60 → 30 km/h 15 70
5 Pagreitis: 30 → 60 km/h 15 85
6 Pasto vus greitis: 60 km/h 15 100
7 Lėtėjimo pagreitis: 60 → 0 km/h 30 130
8 1–7 pakar toti devynis kartus 1 170 1 300
9 Tuščioji eiga 10 1 310
10 Pagreitis: 0 → 100 (*)km/h 40 (50 (**)) 1 350 (1 360 (**))LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/582 2021 11 26  
Reži -
masVažiavimo sąlygosEksploata vimo laikas 
(s)Suminis laikas (s)
11 Pasto vus greitis: 100 km/h 200 (190 (**)) 1 550
12 Lėtėjimo pagreitis: 100 → 0 km/h 50 1 600
13 1–12 kartoti tol, kol nesibaigs naudojimo trukmė
(*) 100 km/h ar V_max, nelygu, kuri vertė yra mažesnė
(**) Transpor to priemonės, kurių variklio darbinis tūris yra 0,660 l ar mažesnis, transpor to priemonės, kurių ilgis yra 3,40 m ar 
mažesnis, transpor to priemonės, kurių plotis yra 1,48 m ar mažesnis, ir transpor to priemonės, kurių aukštis yra 2,00 m ar 
mažesnis, sėdynių, be vairuotojo, yra 3 ar mažiau, o naudingoji apkrova yra 350 kg ar mažesnė.
3.C4 priedo 3 priedėlyje aprašytas standar tinis kelio ciklas (SRC)LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/583  
4 priedėlis 
Hibr idinėms transpor to priemonėms taik omi specialieji reikalavimai 
1. ĮVADAS
1.1. Šiame priedėlyje nustatomi specialieji reikalavim ai, taikomi OVC-HEV ir NOVC-HEV 5 tipo bandymui, kaip aprašyta 
šio priedėlio 2 ir 3 dalyse.
2. Tik 1A lygis
OVC-HEV
Siekiant nuvažiuoti reikiamą atstumą, elektros energi jos ir (arba) galio s kaupimo įrenginį per dieną leidžiama įkrauti 
du kartus.
Ridos kaupimas naudojant ĮEEK S yra mažesnis nei tikslinė naudojimo trukmė, padauginta iš visų tos transpor to 
priemonės apskaičiuotųjų naudingumo koeficientų UF j (UF) sumos nuo įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios 
iki fazės j.
Fazė j atitinka paskutinę pereinamojo ciklo fazę, kuri yra įkro vos naudojimo 1 tipo bandymo pabaiga.
Kaupian t ridą važiuojama vairuoto jo pasirenkamo režimo, kuris visuomet pasirenkamas įjungus transpor to priemonę 
(pagr indinis režimas), arba režimo, kurį rekomenduoja gamint ojas (jeigu pagr indinio režimo nėra) pasitaręs su 
technine tarnyba, sąlygomis.
Važiuojant reikiamą atstumą, įjungti kitą hibr idinį režimą leidžiama, jei, susitar us su technine tarnyba, būtina tęsti 
važiavi mą reikiamu atstumu.
Išmetamųjų teršalų matavim ai atliekami tomis pačiomis sąlygomis, kaip nustatyta B8 priedo 3.2.5 punkt e.
3. NOVC-HEV
Kaupian t ridą važiuojama vairuoto jo pasirenkamo režimo, kuris visuomet pasirenkamas įjungus transpor to priemonę 
(pagr indinis režimas), arba režimo, kurį rekomenduoja gamint ojas (jeigu pagr indinio režimo nėra) pasitaręs su 
technine tarnyba, sąlygomis.
Išmetamųjų teršalų matavim ai atliekami tomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos atliekant 1 tipo bandymą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/584 2021 11 26  
C5 PRIED AS 
Motor inių transpor to priemonių vidinės diagnost ikos (OBD) siste mos 
1. ĮVADAS
Šis priedas skirtas motori nių transpor to priemonių vidinės diagnostik os (OBD) sistemos, skirtos kontroliuoti 
išmetamuosius teršalus, veikimo aspektams.
2. REZER VUOT A
3. REIKAL AVIMAI IR BAN DYMAI
3.1. Visose transpor to priemonėse turi būti įrengta OBD sistema, suprojektuota, pagaminta ir įtaisyta taip, kad galėtų 
nustatyti transpor to priemonės būklės pablogėjimą arba triktis per visą transpor to priemonės naudojimo 
trukmę. Siekdama garantuoti, kad to reikalavimo būtų laikomasi, tipo patvir tinimo instituci ja turi sutikti, kad 
transpor to priemonėse, kurių rida viršij a šio priedo 3.3.1 punkt e nurodytą tikslinę naudojimo trukmę (pagal 
šios taisyklės 6.7 punktą), OBD sistem os veikimas gali kažkiek pablogėti ir dėl to šios taisyklės 6.8.2 punkt o 4A 
ir 4B lentelėse (jei taikoma) nurodyto s OBD sistem os ribinės vertės gali būti viršytos pirmiau negu OBD sistema 
apie triktį praneša transpor to priemonės vairuoto jui.
3.1.1. Galimy bė naudotis OBD sistema, reikaling a tam, kad transpor to priemonę būtų galima patikr inti, nustatyti 
gedimus, atlikti techninę jos priežiūrą arba remontuoti, turi būti neapr ibota ir standar tizuota. Visi su 
išmetamaisiais teršalais susiję trikčių kodai turi atitikti šio priedo 1 priedėlio 6.5.3.5 punktą.
3.2. OBD sistema turi būti suprojektuota, paga minta ir transpor to priemonėje įrengta taip, kad įprastom is 
naudojimo režimo sąlygomis atitiktų šio priedo reikalavimus.
3.2.1. Laikinas OBD sistemos išjungimas
3.2.1.1. Gamint ojas OBD sistemą gali išjungti, jeigu žemas degalų lygis paveikia jos tinkamumą atlikti kontrolę. Tos 
sistem os negali ma išjungti tada, kai degalų bake užpildyta daugiau kaip 20 proc. vardinės degalų bako talpos.
3.2.1.2. Gamint ojas OBD sistemą gali išjungti, kai paleidžiant variklį aplink os temperatūra yra žemesnė kaip 266 K (–7 ° 
C) arba kai transpor to priemone važiuojama didesniame kaip 2 440 metrų aukštyje virš jūros lygio, jeigu 
gamintojas pateikia duomenis ir (arba) inžiner inį įvertinimą, kuriais tinkamai įrodo, kad pirmiau nurodyto mis 
sąlygoms stebėsena būtų nepatikima. Gamint ojas taip pat gali prašyti, kad OBD sistema būtų išjungta, kai 
variklis paleidžiamas esant kitoms aplink os temperatūros vertėms, jeigu gamintojas duomenimis ir (arba) 
inžiner iniu įvertinimu instituci jai įrodo, jog esant toms sąlygoms būtų pateikta klaiding a išvada. Trikčių 
indikatorius (MI) netur i užsidegti, jei per regenera vimo procesą OBD sistemos ribinės vertės yra viršyt os, su 
sąlyga, kad nėra jokio defe kto.
3.2.1.3. Transpor to priemonėse, suprojektuot ose taip, kad būtų galima įrengti galios perdavimo įrenginį, paveiktas 
stebėsenos siste mas galima atjungti tik tada, kai galios perdav imo įrenginys veikia.
Be šio punkt o nuostatų taikymo, gamin tojas gali laikinai išjungti OBD sistem ą šiais atvejais:
a)jei tai mišr iais degalai s varoma transpor to priemonė arba vienarūšiais / dvirūšiais degalai s varoma dujinė 
transpor to priemonė – 1 min. po degalų pripylimo, kad elektr inis valdiklis galėt ų nustatyti degalų kokybę ir 
sudėtį;
b)jei tai dvirūšiais degalais varoma transpor to priemonė – 5 sek. po to, kai buvo pereita nuo vienos rūšies 
degalų prie kitos, kad būtų galima pakoreguoti variklio parametr us;
c)gamintojas gali nukr ypti nuo šių laiko ribų, jei gali įrodyti, kad degalų sistemos stabiliza vimas pripylus 
degalų arba perėjus prie kitos rūšies degalų trunka ilgiau dėl pagrįstų techninių priežasčių. Bet kuriuo atveju 
OBD sistema vėl įjungiama iš karto, kai tik nustatoma degalų kokybė ir sudėtis arba kai pakoreguojami 
variklio parametrai.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/585  
3.2.2. Variklio uždegimo pertrūkiai transpor to priemonėse su kibirkštinio uždegimo varikliais
3.2.2.1. Gamint ojai, esant specialiam variklio sūkių skaičiui ir apkrov os sąlygoms, gali nustatyti didesnius uždegimo 
pertrūkių trikties procentinius dydžius nei pateiktieji institucijai, jeigu galima įrodyti, kad nustatyti žemesni 
uždegimo pertrūkių lygiai būtų nepatikimi.
3.2.2.2. Jeigu gamint ojai gali įrodyti instituci jai, kad kol kas neįmanoma nustatyti didesnio uždegimo pertrūkių 
procentinio dydžio arba uždegimo pertrūkių negali ma atskir ti nuo kitų veiksnių (pvz., nelygių kelių, pavarų 
perjungimo užvedus variklį ir kt.), tokiomis sąlygomis uždegimo pertrūkių steb ėsenos sistem ą galima išjungti.
3.2.3. Nusidėvėjimas ar triktys gali būti nustatomos ir ne važiavim o ciklo metu (pvz., po variklio išjungimo).
3.3. Bandymų aprašas
3.3.1. Bandymai atliekami su transpor to priemone, kuri naudojama šios taisyklės C4 priede nurodytam 5 tipo 
ilgaamžiškumo bandymui atlikti, ir tiems bandymams taikoma šio priedo 1 priedėlyje nurodyta metodika. 
Bandymai atliekami pabaigus 5 tipo ilgaamži škumo bandymą.
Jeigu 5 tipo ilgaamžiškumo bandymas neatliekamas arba jeigu to prašo gamint ojas, tuos parodomuosius OBD 
sistem os bandymus galima atlikti su tinkamai sendinta tipine transpor to priemone.
3.3.2. OBD sistema parodo su išmetamaisiais teršalais susijusios sudedamosios dalies arba sistemos triktį, kai dėl 
trikties išmetamųjų teršalų kiekis ima viršyti bet kurią iš šios taisyklės 6.8.2 punkt e nustatytų OBD sistemos 
ribinių verčių.
3.3.2.1. Transpor to priemonių, kurių tipas patvir tintas paga l šios taisyklės 6.3.10 punkt e nustatytas išmetamųjų teršalų 
kiekio ribines vertes, OBD sistemos ribinės vertės yra nustatyt os šios taisyklės 6.8.2 punkto 4A lentelėje ir 4B 
lentelėje (jei taikoma).
3.3.3. Kibirkštinio uždegimo variklius turinčių transpor to priemonių stebė senos reikalavi mai
Pagal šio priedo 3.3.2 punkt o reikalavi mus OBD siste ma turi steb ėti bent toliau nurodomus parametr us.
3.3.3.1. Katalizinio keitiklio veiksmingumo sumažėjimą atsižvelgiant tik į išmetamą NMHC ir NO x kiekį. Gamintojai gali 
stebėti priekinį katalizatorių atskirai arba kartu su toliau esančiu (-iais) katalizator iumi (-iais). Laik oma, kad 
kiekvienas stebimas katalizatori us arba katalizator ių derinys yra sugedęs, jei išmetamųjų teršalų kiekis viršija 
šios taisyklės 6.8.2 punkt e nustatytas NMHC arba NO x OBD sistemos ribines vertes;
3.3.3.2. Uždegimo pertrūkį variklio darbinėje zonoje, kurią apriboja šios linijos:
a)didžiausiasis 4 500 min–1 variklio sūkių dažnis arba sūkių dažnis, kuris per 1 tipo bandymo ciklą pasiektą 
didžiausią sūkių dažnį viršija 1 000 min–1 (nelygu, kuris iš šių dydžių yra mažesnis);
b)teigiamo sukimo momento linija (t. y. variklio apkro va, kai įjungta neutrali pavara);
c)šiuos variklio veikimą apibūdinančius taškus jungianti linija: priverstinio sukimo momento liniją, kai variklio 
sukimosi greitis yra 3 000–1, ir a papunktyje pirmiau apibrėžt oje didžiausiojo greičio linijoj e esantį tašką, kai 
variklio įleidimo kolektori aus slėgis prieš droselinę sklendę yra 13,33 kPa mažesnis už slėgį priverstinio 
sukimo momento linijoje ;
3.3.3.2.1. Specialusis uždegimo pertrūkių stebėsenos lygis
Tik 1B lygis
a)Katalizinių keitiklių apsauga. Uždegimo pertrūkis, gadinantis katalizinį keitiklį dėl pernelyg didelio karščio, 
3.3.3.2 punkte nustatytame inter vale stebimas kas 200 sūkių.
Kai įvertintasis uždegimo pertrūkio lygis yra mažesnis nei 5 proc., galima nustatyti 5 proc. ribą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/586 2021 11 26  
b)Išmetamųjų teršalų ribinių verčių viršijimas. Uždegimo pertrūkis, dėl kurio viršij ama išmetamųjų teršalų 
ribinė vertė, 3.3.3.2 punkt e nustatytame inter vale stebimas kas 1 000 sūkių.
Kai įvertintasis uždegimo pertrūkio lygis yra mažesnis nei 1 proc., galima nustatyti 1 proc. ribą.
3.3.3.3. Deguonies jutiklio veikimo pablogėjimas.
Remiantis šiuo punktu, turi būti stebimas visų įrengtų ir katalizinio keitiklio triktims stebėti pagal šio priedo 
reikalavi mus naudojamų deguonies jutiklių nusidėvėjimas.
3.3.3.4. Kitos išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos sudedamosios dalys ar siste mos arba su išmetamųjų teršalų kiekiu 
susijusios jėgos pavaros sudedamosios dalys ar sistemos, kurios yra sujungtos su kompiut eriu, jeigu jos veikia 
naudojant pasir inktus degalus, ir kurioms sugedus variklio išmetamų teršalų kiekis galėtų viršyti šios taisyklės 
6.8.2 punkto 4A ir 4B lentel ėse (jei taikoma) nustatytas OBD sistemos ribines vertes.
Toliau pateiki amas neišsamus tipinių sudedamųjų dalių ir sistemų pavyzdžių sąrašas:
a)išmetamųjų dujų recirkuliaci jos sistema;
b)degalų sistema;
c)antr inio oro siste ma;
d)vožtuvo atidar ymo ir uždar ymo sistema ;
e)atmosfe ros slėgio jutiklis;
f)įsiurbiamo oro slėgio jutiklis;
g)įsiurbiamo oro temperatūros jutiklis;
h)oro srauto jutiklis;
i)variklio aušalo temperatūros jutiklis;
j)droselinės sklendės padėties jutiklis;
k)cilindrų nustatymo jutiklis;
l)veleno kampin is jutiklis.
3.3.3.5. Jei nestebima kitaip, stebimas visų su išmetamaisiais teršalais susijusių jėgos pavaros sudedamųjų dalių, sujungtų 
su kompiut eriu, įskaitant visus susijusius jutiklius, kad būtų galima stebėti reikiamas funkci jas, grandinės 
vientisumas.
3.3.3.6. Turi būti stebimas bent elektroninio gara vimo išlakų prapūtimo valdymo sistemos grandinės vientisumas.
3.3.3.7. Tik 1A lygis
Turi būti stebima bet kokia tiesioginio įpurškimo kibirkštinio uždegimo variklio triktis, dėl kurios išmetamųjų 
teršalų kiekis gali viršyti OBD sistemos kietųjų dalelių ribines vertes, nustatytas šios taisyklės 6.8.2 punkt e, ir 
kuri turi būti stebima paga l šio priedo reikalavim us, taikomus slėginio uždegimo varikliams.
3.3.4. Transpor to priemonių su slėginio uždegimo varikliais stebė senos reikalavim ai
Pagal šio priedo 3.3.2 punkt o reikalavi mus OBD siste ma turi steb ėti:
1A lygis
3.3.4.1. ar nesumažėjo katalizatoriaus veiksmingumas, jeigu tas įtaisas yra;
3.3.4.2. kietųjų dalelių gaudyklės veiksmin gumą ir vientisumą, jeigu tas įtaisas yra;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/587  
3.3.4.3. degalų įpurškimo sistemos elektroninio degalų kiekio ir sinchr onizavimo vykdymo elemento (-ų) grandinės 
vientisumą ir bendrą funkcinį gedimą;
3.3.4.4. kitas išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos sudedamąsias dalis ar sistema s arba su išmetamųjų teršalų kiekiu 
susijusias jėgos pavaros sudedamąsias dalis ar sistemas, kurios yra sujungtos su kompiut eriu ir kurioms suge dus 
variklio išmetamų teršalų kiekis galėtų viršyti bet kurias šios taisyklės 6.8.2 punkte nustatytas OBD sistemos 
ribines vertes. Tos sistemos arba sudedamosios dalys – oro masės ir tūriniams srautams (ir temperatūrai), 
pripūtimo ir įleidimo kolektori aus slėgiams steb ėti ir valdyti naudojamos sistem os arba sudedamosios dalys (ir 
atitinkami jutikliai, leidžiantys vykdyti tas funkcijas).
3.3.4.5. Jei nestebima kitaip, steb imas kiekvienos su išmetamaisiais teršalais susijusios jėgos pavaros sudedamosios 
dalies, sujungto s su kompiut eriu, grandinės vientisumas.
3.3.4.6. Turi būti stebimos IDR sistemos triktys ir jos veiksmingumo sumažėjimas.
3.3.4.7. Turi būti stebimos naudojančios reag entą NO x papildomo apdorojimo sistemos ir reagent o dozavimo 
posist emės triktys ir veiksmingumo sumažėjimas.
3.3.4.8. Turi būti stebimos reag ento nenaudojančios NO x papildomo apdorojimo sistemos triktys ir veiksmin gumo 
sumažėjimas.
1B lygis
Stebimas bet kurios su išmetamaisiais teršalais susijusios jėgos pavaros sudedamosios dalies, sujungto s su 
kompiut eriu, grandinės vientisumas.
Grandinės steb ėsenos sąrašas:
a) atmosfe ros slėgio jutiklis;
b) įsiurbiamo oro slėgio jutiklis;
c) įsiurbiamo oro temperatūros jutiklis;
d) oro srauto jutiklis;
e) variklio aušalo temperatūros jutiklis;
f) droselinės sklendės padėties jutiklis;
g) cilindrų nustatymo jutiklis;
h) veleno kampin is jutiklis;
i) įpurškimo takto jutiklis;
j) įpurškiamo kiekio reguliavimo jutiklis;
k) įpurškimo temperatūros jutiklis;
l) įpurškimo slėgio jutiklis;
m) alyvos temperatūros jutiklis;
n) alyvos slėgio jutiklis;
o) išmetamųjų dujų temperatūros jutiklis;
p) išmetamųjų dujų slėgio jutiklis.
3.3.5. Gamint ojai tipo patvir tinimo instituci jai gali įrodyti, kad tam tikrų sudedamųjų dalių arba sistemų nebūtina 
stebėti, jeigu joms visiškai sugedus arba jas pašalinus išmetamųjų teršalų kiekis neviršytų šios taisyklės 6.8.2 
punkt e nurodytų OBD sistemos ribinių verčių.
3.3.5.1. Tik 1A lygis
Tačiau turėtų būti stebima, ar visiškai nesutr iko ir nebuvo pašalinti šie prietaisai (jeigu juos pašalinus būtų 
viršyt os taikomos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, nustatyt os šios taisyklės 6.3.10 punkt e):
a)kietųjų dalelių gaudyklė, įrengta slėginio uždegimo varikliuose kaip atskiras įtaisas arba integruota į sujungtą 
išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisą;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/588 2021 11 26  
b)NO x papildomo apdorojimo sistema, įrengta slėginio uždegimo varikliuose kaip atskiras įtaisas arba 
integruota į sujungtą išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisą;
c)dyzelino oksidacijos katalizatorius (DOC), įrengtas slėginio uždegimo varikliuose kaip atskiras įtaisas arba 
integruotas į sujungtą išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisą.
3.3.5.2. Tik 1A lygis
Taip pat stebima, ar šio priedo 3.3.5.1 punkt e minėti prietaisai nesugedo taip, kad būtų viršyt os šios taisyklės 
6.8.2 punkte nustatyt os taikomos OBD sistemos ribinės vertės.
3.4. Kiekvieną kartą prieš paleidžiant variklį atliekama diagnostinė patikra, kuri bent kartą turi būti pabaigta iki galo, 
jeigu laikomasi tinkamų bandymo sąlygų. Bandymo sąlygos parenkamos taip, kad jos visos susidar ytų įprasto 
važia vimo metu, kaip daroma atliekant 1 tipo bandymą.
3.5. Trikčių indikat oriaus (MI) įjungimas
3.5.1. OBD sistema turi turėti transpor to priemonės vairuotojui lengvai matomą trikčių indikatori ų. MI nėra 
naudojamas jokiu kitu tikslu, išskyr us tikslą parodyti vairuotojui avar inį įsijungimą ir veikimą išmetamųjų 
teršalų numatytojo režimo ar avarinio judėjimo režimo sąlygomis. Trikčių indikatori us turi būti mat omas 
visomis apšvietimo sąlygomis. Aktyvintas trikčių indikatori us turi rodyti simbolį pagal standar tą ISO 2575. 
Transpor to priemonėje netur i būti įrengiamas daugiau nei vienas su išmetamųjų dujinių teršalų kiekiu susijęs 
bendrosios paskir ties trikčių indikatori us. Leidžiama įrengti konkrečiam tikslui skirtas atskiras signalines 
lemput es (pvz., stabdžių sistemos, saugos diržų, alyvos slėgio ir t. t.). Trikčių indikat oriuose draudžiama naudoti 
raudoną spalvą.
3.5.2. Jei tai yra strategi jos, kurias taikant reikia daugiau kaip dviejų kondicionavimo iki bandymo ciklų, kad trikčių 
indikatorius būtų aktyvuotas, gamint ojas pateikia duomenis ir (arba) inžiner inį įvertinimą, kuriuo tinkamai 
įrodoma, kad kontrolės sistema yra ne mažiau veik sminga ir laiku nustato sudedamosios dalies veikimo 
pablogėjimą. Strateg ijos, kurias taikant reikia vidutiniškai daugiau kaip 10 važiavimo ciklų trikčių indikatoriui 
įjungti, yra nepr iimtinos. MI taip pat įsijungia kiekvieną kartą, kai variklio išmetamų teršalų kontrolės sistema 
pradeda veikti nuolatinio numatyt ojo išmetamųjų teršalų kiekio režimo sąlygomis, jeigu viršij amos bet kurios 
šios taisyklės 6.8.2 punkte nurodyto s OBD sistemos ribinės vertės arba jei OBD sistem a negali atitikti 
pagr indinių stebė senos reikalavimų, nustatytų šio priedo 3.3.3 arba 3.3.4 punktuose. Trikčių indikatorius turi 
veikti specialaus įspėjamojo režimo sąlygomis, pvz., mirksėti, kiekvieną kartą, kai variklio uždegimo pertrūkiai 
yra tokie, kad gali būti sugadintas katalizatori us, kaip nurodyta gamint ojo. Trikčių indikatori us taip pat 
įsijungia, kai transpor to priemonės uždegimo raktas yra įjungimo („key on“) padėtyje prieš užvedant variklį 
(taip pat ir naudojant rankeną) ir išsijungia užvedus variklį, jei anksčiau nenustatyta jokių trikčių.
3.6. Trikčių kodų saugojimas
3.6.1. OBD sistemoje užregistr uojami nepatvir tinti ir patvir tinti trikčių kodai, kuriais rodoma išmetamųjų teršalų 
kontrolės sistemos būsena. Pagal nustatytus reikala vimus veikiančioms išmetamųjų teršalų kontrolės siste moms 
ir toms išmetamųjų teršalų kontrolės sistem oms, kurias siekiant išsamiai įvertinti reikaling as ilgesnis transpor to 
priemonės veikimas, identifikuoti naudojami atskir i būsenos kodai (parengties kodai). Jei trikčių indikatori us 
įsijungia dėl veikimo pablogėjimo, trikties arba nuolatinių numatytųjų išmetamųjų teršalų kiekio režimų, 
trikties rūšį nurodantis trikties kodas išsaugomas. Trikties kodas taip pat išsaugomas šio priedo 
3.3.3.5 ir 3.3.4.5 punktuose nurodytais atvejais.
3.6.2. Atstumą, kurį transpor to priemonė nuvažiuoja, kai trikčių indikatorius yra aktyvintas, turi būti įmanoma 
nustatyti bet kuriuo momentu, naudojant standar tinės duomenų perdavimo linijos nuoseklųjį prievadą.
3.6.3. Transpor to priemonių su kibirkštinio uždegimo varikliais atveju nebūtina nustatyti kiekvieną cilindrą, kuriam 
būdingas uždegimo pertrūkis, jei yra išsaugotas specialus vieno ar kelet o cilindrų uždegimo pertrūkio trikties 
kodas.
3.7. MI išjungimasLT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/589  
3.7.1. Jei nebėra tam tikro uždegimo pertrūkių dažnio, kuriuo gali būti sugadintas katalizator ius (kaip yra nurodęs 
gamintojas), arba jei variklis veikia po greičio ir apkro vos sąlygų pokyčių, kuriems esant katalizatorius dėl 
uždegimo pertrūkių dažnio negalės sugęsti, trikčių indikatorius gali būti grąžintas į ankstesnę pirmojo 
važia vimo ciklo veikimo būseną, kai buvo nustatytas uždegimo pertrūkių lygis, ir vėlesniuose važiavimo 
cikluose gali būti perjungtas į įprasto veikimo režimą. Jei trikčių indikatori us grąžinamas į anks tesnę būseną, 
atitinkami trikčių kodai ir išsaugoti momentiniai variklio būklės duomeny s gali būti ištrinti.
3.7.2. Esant visoms kitom s triktims trikčių indikat orius gali būti deaktyvintas po paske snių trijų nuoseklių važiavimo 
ciklų, jeigu trikčių indikator ių aktyvuojanti stebėsenos sistema trikties nebenustato ir jeigu nebuvo nustatyta 
kita triktis, dėl kurios atskirai įsijungtų trikčių indikatori us.
3.8. Trikties kodo ištrynimas
3.8.1. OBD siste ma gali ištrinti trikties kodą, nuvažiuotą atstumą ir trikties metu užregistr uotą variklio veikimo 
informaci ją, jeigu tas pats kodas vėl neužregistr uojamas bent per 40 variklio įšilimo ciklų arba per 40 
važia vimo ciklų, kai transpor to priemonės veikimas atitinka šiuos a–c kriterijus:
a)bendra trukmė nuo variklio užvedimo yra ne mažesnė kaip 600 sekundžių;
b)bendra transpor to priemonės eksploatavimo 40 km/h ar didesniu greičiu trukmė yra ne mažesnė kaip 300 
sekundžių;
c)nuolatinio transpor to priemonės veikimo tuščiąja eiga (t. y. vairuoto jas paleidžia akcelerator iaus pedalą ir 
transpor to priemonės greitis yra 1,6 km/h ar mažesnis) trukmė yra ne mažesnė kaip 30 sekundžių.
3.9. Dvirūšiais degalai s varomos dujinės transpor to priemonės
Apskr itai, kiekvienai dvirūšiais degalais varomų dujinių transpor to priemonių degalų rūšiai (benzinui ir (GD / 
biometanui) / SND) taikomi visi OBD sistemos reikalavi mai, kaip ir vienarūšiais degalais varomų transpor to 
priemonių. Šiuo tikslu taikomas vienas iš šio priedo 3.9.1 arba 3.9.2 punkt e pateikiamų dviejų variantų arba 
bet koks jų derinys.
3.9.1. Dvejopiems degalams skirta viena OBD sistema.
3.9.1.1. Nepr iklausomai nuo konkrečiu metu naudojamų degalų arba atsižvelgiant į konkrečią degalų rūšį, atliekant bet 
kokią vienos OBD sistemos diagnostiką, kai naudojamas benzinas ir (GD / biometanas) / SND, taikomos šios 
procedūros:
a)trikčių indikatori aus (MI) įjungimas (žr. šio priedo 3.5 punktą);
b)trikties kodo saugojimas (žr. šio priedo 3.6 punktą);
c)MI išjungimas (žr. šio priedo 3.7 punktą);
d)trikties kodo ištrynimas (žr. šio priedo 3.8 punktą).
Siekiant atlikti sudedamųjų dalių ar sistemų steb ėseną, galima taikyti atskiroms degalų rūšims skirtą diagnostiką 
arba bendrą diagnostiką.
3.9.1.2. OBD sistem a gali būti viename ar keliuose kompi uteri uose.
3.9.2. Atskiroms degalų rūšims skirtos dvi atskiros OBD sistemos .
3.9.2.1. Kai transpor to priemonė varoma benzinu arba (GD / biometanu) / SND, nepr iklausomai vienas nuo kito taikomi 
šie metodai:
a)trikčių indikatori aus (MI) įjungimas (žr. šio priedo 3.5 punktą);
b)trikties kodo saugojimas (žr. šio priedo 3.6 punktą);
c)MI išjungimas (žr. šio priedo 3.7 punktą);
d)trikties kodo ištrynimas (žr. šio priedo 3.8 punktą).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/590 2021 11 26  
3.9.2.2. Atskiros OBD sistemos gali būti viename ar daugiau kompi uteri ų.
3.9.3. Specialieji reikalavi mai dėl diagnostik os signalų perdav imo iš dvirūšiais degalai s varomų dujinių transpor to 
priemonių.
3.9.3.1. Diagnostik os įrankio nurodymu diagnostik os signalai perduodami vienu arba keliais pirminiais adresais. 
Pirminių adresų naudojimas yra aprašytas šio priedo 1 priedėlio 6.5.3.2 punkt o a papunktyje nurodytuose 
standar tuose.
3.9.3.2. Su degalais susijusi informaci ja gali būti nustatoma:
a)naudojant pirminį adresą ir (arba)
b)naudojant degalų pasir inkimo jungiklį, ir (arba)
c)naudojant su konkrečia degalų rūšimi susijusius trikčių kodus.
3.9.4. Dėl būsenos kodo (kaip nurodyta šio priedo 3.6 punkt e), reikia naudoti vieną iš dviejų variantų, jeigu nustatytas 
vienas ar keli diagnostinės parengties atvejai, susiję su konkrečia degalų rūšimi:
a)būsenos kodas yra susijęs su konkrečia degalų rūšimi, t. y. naudojant vieną iš dviejų būsenos kodų, skirtų 
kiekvienai degalų rūšiai;
b)jeigu, kai naudojami dvejopi degalai (benzinas ir (GD / biometanas) / SND), kontrolės sistemų veikimas 
išsamiai įvertintas atsižvelgiant į vienos iš rūšių degalus, būsenos kodas turi rodyti, kad išsamiai įvertintos 
abiejų rūšių degalų kontrolės sistemos.
Jeigu nei vienas iš nustatytųjų diagnostinės parengties atvejų nesusi jęs su konkrečia degalų rūšimi, naudojamas 
tik vienas būsenos kodas.
3.10. Papildomos nuostato s dėl transpor to priemonių, kuriose naudojama variklio išsijungim o technologija.
3.10.1. Važiavimo ciklas
3.10.1.1. Savarankiškas pakar totinis variklio užvedimas, gavus variklio valdymo sistemos nurodymą po variklio 
užgesimo, gali būti laikomas nauju važia vimo ciklu arba esamo važiavim o ciklo tęsiniu.
4. Transpor to priemonės vidinės diagnostik os sistemų tipo patvir tinimo reikala vimai
4.1. Gamint ojas tipo patvir tinimo instituci jos gali prašyti, kad OBD sistem a būtų pripažinta tinkama tipo 
patvir tinimui gauti net tada, jeigu ji turi vieną arba daugiau trūkumų, dėl kurių ta sistema ne visiškai atitinka 
specialius šio priedo reikalavimus. Tipo patvir tinimo institucija gali patvir tinti iki dviejų atskirų sudedamųjų 
dalių ar sistem ų, turinčių vieną ar daugiau trūkumų.
Jeigu gamintojas priima specialiąsias sąlygas dėl uždegimo pertrūkio, apibrėžto šio priedo 3.3.3.2.1 punkt e, 
toki os sąlygos nėra laikomos trūkumu.
4.2. Tipo patvir tinimo instituci ja, svarstydama prašymą, nustato, ar įmanoma laikytis šio priedo reikalavim ų, ar toks 
reikalavi mas būtų neįmanomas ar nepagrįstas.
Tipo patvir tinimo institucija atsižvelgia į gamint ojo pate iktus duomenis, išsamiai apibūdinančius šiuos veiksn ius 
(toliau išvardijami ne visi veiksn iai): techninį pagrįstumą, pasirengimo trukmę ir gam ybos ciklus, įskaitant 
variklių ar transpor to priemonių konstr ukcijos laipsnišką įdiegimą bei atsisakymą ir suplanuotą kompi uteri ų 
atnaujinimą, taip pat tai, kaip veik smingai sukur ta OBD sistema leis laikytis šios taisyklės reikalavi mų, ir tai, kad 
gamintojas įrodė, jog ėmėsi tinkamų pastangų siekdamas užtikr inti atitiktį šios taisyklės reikala vimams.
4.2.1. Tipo patvir tinimo instituci ja nepr iima prašymų dėl trūkumų, jei šie trūkumai reiškia, kad visiškai nėra reikiamo 
kontrolinio diagnostik os įtaiso arba su įtaisu susiję duomenys nėra privalomai registr uojami ir pranešami.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/591  
4.2.2. 1A lygis
Tipo patvir tinimo institucija nepr iima prašymų dėl trūkumų, jei dėl tų trūkumų negalima laikytis šios taisyklės 
6.8.2 punkte nurodytų OBD sistem os ribinių verčių.
1B lygis
Atsakinga institucija turi atmesti visus prašymus dėl trūkumų, kurie neatitinka regioniniuose teisės aktuose 
nustatytų OBD sistemos ribinių verčių, padaugintų iš regioniniuose teisės aktuose nustatyt o koeficiento, bet ne 
daugiau kaip iš dviejų.
4.3. Nustatant identifikuotų trūkumų tvarką, pirmiausia identif ikuojami trūkumai, susiję su šio priedo 3.3.3.1, 
3.3.3.2 ir 3.3.3.3 punktais dėl kibirkštinio uždegimo variklių ir šio priedo 3.3.4.1, 3.3.4.2 ir 3.3.4.3 punktais 
dėl slėginio uždegimo variklių.
4.4. Prieš suteikia nt tipo patvir tinimą arba jį suteikiant neleidžiama priimti jokio trūkumo pagal 6.5 punkt o 
reikalavi mus, išskyr us šio priedo 1 priedėlio 6.5.3.5 punktą.
4.5. Trūkumų ištaisymo laikotar pis
4.5.1. Trūkumą reikia ištaisyti per dvejus metus nuo tipo patvir tinimo dienos, išskyr us atvejus, kai galima tinkamai 
įrodyti, jog reikalingi esminiai transpor to priemonės aparatinės įrangos pakeitim ai ir papildomas diegimas 
truktų ilgiau nei dvejus metus, kol būtų ištaisyti trūkumai. Tokiu atveju trūkumą reikia ištaisyti ne vėliau kaip 
per trejus metus.
4.5.2. Gamint ojas gali prašyti, kad nustačius trūkumą po pirminio tipo patvir tinimo tipo patvir tinimo institucija tokio 
trūkumo ištaisymo term iną nustatytų atgaline data. Šiuo atveju trūkumą reikia ištaisyti per dvejus metus nuo 
pranešimo tipo patvir tinimo institucijai išsiuntimo dienos, išskyr us atvejus, kai galima tinkamai įrodyti, kad 
reikalingi esminiai transpor to priemonės aparatinės įrangos pake itimai ir papildomas įdiegimas truktų ilgiau 
nei dvejus metus, kol būtų ištaisyti trūkumai. Tokiu atveju trūkumą reikia ištaisyti ne vėliau kaip per trejus 
metus.
4.6. Gamint ojui paprašius, transpor to priemonei su įrengta OBD siste ma gali būti taikoma tipo tvirtinimo 
procedūra, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, net jei sistema turi vieną ar daugiau trūkumų ir jei dėl to 
paisoma ne visų šio priedo specialiųjų reikalavi mų, bet laikomasi šio priedo 3 dalyje nustatytų specialiųjų 
administracinių nuostatų.
Tipo patvir tinimo institucija apie savo sprendimą dėl prašymo pratęsti trūkumo ištaisymo terminą praneša 
visoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitar imo šalims.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/592 2021 11 26  
1 priedėlis 
Vidinės diagnosti kos (OBD) siste mų funkciniai aspektai 
1. ĮVADAS
Šiame priedėlyje aprašoma pagal šio priedo 3 dalį atliekamo bandymo metod ika. Ši procedūra apibūdina 
transpor to priemonėje įrengtos vidinės diagnostik os (OBD) sistemos veikimo patikros metodą imituojant 
atitinkamų variklio valdymo arba išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų gedimą. Priedėlyje taip pat nustatytos 
OBD sistem ų ilgaamžiškumo nustatymo procedūros.
Gamint ojas turi pateikti sugedusias sudedamąsias dalis ir (arba) elektros įtaisus, kurie būtų naudojami triktims 
imituoti. Atliekant matavi mus per 1 tipo bandymų ciklą dėl tokių sudedamųjų dalių ar įtaisų su trūkumais 
transpor to priemonės išmetamų teršalų kiekis netur i viršyti jokių šios taisyklės 6.8.2 punkt o 4A ir 4B lentelėse 
nustatytų OBD sistemos ribinių verčių daugiau nei 20 proc. Elektros trikčių (trumpoj o sujungimo / atvirosios 
grandinės) atveju išmetamųjų teršalų kiekis šias OBD sistem os ribines vertes gali viršyti daugiau nei 20 proc.
Kai bandymas su transpor to priemone atliekamas joje įrengus sugedusią sudedamąją dalį arba įtaisą, OBD sistema 
patvir tinama, jeigu įsijungia trikčių indikatorius. OBD sistem a taip pat yra patvir tinama, jei trikčių indikat orius 
įsijungia nepasiekus OBD sistemos ribinių verčių.
2. BAN DYMO APRAŠYMAS
2.1. OBD sistem os bandymą sudaro šie etapai:
2.1.1. variklio valdymo arba išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos sudedamosios dalies trikties imitavi mas;
2.1.2. transpor to priemonės kondicionav imas iki bandymo imituojant triktį šio priedėlio 6.2.1 arba 6.2.2 punkt e 
nurodyto kondicionav imo iki bandymo metu;
2.1.3. transpor to priemonės su imituojama triktimi važiavimas per 1 tipo bandymų ciklą ir transpor to priemonės 
išmetamų teršalų kiekio matavim as. Vairuojant transpor to priemonę su imituojama triktimi, važiavimo trasos 
indeksai ir leidžiamosios nuokr ypos, nustatytos B6 priedo 2.6.8.3.2 punkt e, netaik omi;
2.1.4. procedūra, kuria siekiama nustatyti, ar OBD sistema reaguoja į imituojamą triktį ir tinkamu būdu praneša apie ją 
transpor to priemonės vairuoto jui.
2.2. Kita galimybė – gamintojo prašymu, pagal šio priedėlio 6 dalies reikalavim us elektroniniu būdu galima imituoti 
vienos ar kelių sudedamųjų dalių triktį.
2.3. Gamint ojai gali prašyti, kad kontrolė būtų atlikta ne per 1 tipo bandymų ciklą, jeigu tipo patvir tinimo institucijai 
galima įrodyti, jog atliekant kontrolę per 1 tipo bandymų ciklą taikomomis sąlygomis eksploatuojamai 
transpor to priemonei būtų nustatyt os ribojančios stebė senos sąlygos.
3. BAN DOMOJI TRANSPORTO PRIEMONĖ IR DEGAL AI
3.1. Transpor to priemonė
Bandomoji transpor to priemonė turi atitikti šios taisyklės B6 priedo 2.3 punkto reikalavimus.
3.2. Degalai
Bandymui naudojami atitinkami šios taisyklės B3 priede aprašyti etaloniniai degalai. Tipo patvir tinimo instituci ja 
gali pasir inkti iš šios taisyklės B3 priede aprašytų etaloninių degalų, jeigu išbandoma vienarūšiais degalais varoma 
dujinė transpor to priemonė arba dvirūšiais degalais varoma dujinė transpor to priemonė, kiekvieno trikties 
režimo, kurį reikia išbandyti (kaip aprašyta šio priedėlio 6.3 punkt e) degalų tipą. Jokiame bandymo etape 
(aprašytame šio priedėlio 2.1–2.3 punktuose) neleidžiama keisti pasir inktos degalų rūšies. Kai naudojamos SND 
arba GD / biometanas, leidžiama užvesti variklį naudojant benziną ir po nustatyt o laikotar pio, kuris valdomas 
automat iškai ir kurio vairuoto jas negali keisti, įjungti SND arba GD / biometano režimą.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/593  
4. BAN DYMO TEMPERA TŪRA IR SLĖGIS
4.1. Bandymo temperatūra ir slėgis turi atitikti 1 tipo bandymo reikalavimus, kaip aprašyta šios taisyklės B6 priede.
5. BAN DYMO ĮRANGA
5.1. Važiuoklės dinamometras
Važiuoklės dinamometras turi atitikti šios taisyklės B5 priedo reikalavim us.
6. OBD SISTEMOS BAND YMO PROCEDŪRA
OBD sistem os bandymo procedūros apžvalga pateikiama C5.App1/1 pav. Tai pate ikiama tik informacijos tikslais.
C5.App1/1 pav.
Demonstrac inio bandymo apžvalga
6.1. Ant važiuoklės dinamometro atliekamas veikimo ciklas yra atliekant 1 tipo bandymą taikomas WLTC, kaip 
nurodyta B dalies prieduose.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/594 2021 11 26  
6.1.1. 1 tipo bandymo atlikti nereikia demonstr uojant elektros triktis (trumpojo sujungimo / atvirosios grandinės). 
Gamint ojas gali pademonstr uoti šiuos trikčių režimus pasir inkdamas vaira vimo sąlygas, kuriomis yra naudojama 
sudedamoji dalis ir susidaro stebė senos sąlygos. Šios sąlygos nurodomos tipo patvir tinimo dokumentuose.
6.1.2. Kiekvieno demonstr uojamo trikties režimo pradžioje ištrinama trikčių kodų atmintinė.
6.2. Transpor to priemonės kondicionav imas iki bandymo
6.2.1. Pritaik omasis kondicionav imas iki bandymo
Pritaik omasis kondicionav imas iki bandymo yra sudar ytas iš dviejų dalių:
a)pritaik omasis kondicionav imo iki bandymo, kai nėra trikčių,
b)pritaik omasis kondicionav imo iki bandymo, kai yra trikčių
(gam intojo pasir inkimu).
1A lygis
Pritaik omasis kondiciona vimas iki bandymo yra sudar ytas iš vieno ar daugiau nuoseklių keturfazių WLTC 
bandymų. Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvir tinimo instituci jos pritarimą vietoj keturf azių bandymų gali 
būti naudojamas altern atyvus pritaik omasis metod as.
Jeigu po pritaik omojo kondicionav imo iki bandymo išsaugomas trikties kodas, gamintojas ištrina trikties kodą.
1B lygis
Pritaik omasis kondicionav imas iki bandymo yra sudar ytas iš vieno ar daugiau nuoseklių trifazių WLTC bandymų. 
Gamint ojo prašymu ir gavus tipo patvir tinimo institucijos pritarimą vietoj trifazių bandymų gali būti naudojamas 
alternatyvus pritaik omasis metodas.
Jeigu po pritaik omojo kondicionav imo iki bandymo išsaugomas trikties kodas, gamintojas ištrina trikties kodą.
6.2.2. Stebimasis kondicionavimas iki bandymo
6.2.2.1. Tik 1A lygis
Atsižvelgiant į variklio tipą ir nustačius vieną iš šio priedėlio 6.3 punkte nurodytų trikčių režimų, transpor to 
priemonės kondicionav imas iki bandymo vykdomas atliekant bent du nuoseklius keturfaz ius WLTC bandymus.
Tik 1B lygis
Atsižvelgiant į variklio tipą ir nustačius vieną iš šio priedėlio 6.3 punkte nurodytų trikčių režimų, transpor to 
priemonės kondicionav imas iki bandymo vykdomas atliekant bent du nuoseklius trifazi us WLTC bandymus.
6.2.3. Tik 1A lygis
Gamint ojo prašymu ir gavus tipo patvir tinimo institucijos pritarimą gali būti taikomi alternatyvūs 
kondicionav imo iki bandymo metodai.
Priežastis, kodėl reikia naudoti papildomus kondicionav imo iki bandymų ciklus ar alternatyvius kondicionav imo 
iki bandymo metodus, ir išsami informacija apie tuos ciklus ir (arba) metodus įtraukiama į tipo patvir tinimo 
dokumentus.
6.3. Tikr intini trikčių režimai
6.3.1. Transpor to priemonės su kibirkštinio uždegimo varikliais
6.3.1.1. Katalizat oriaus pake itimas sugedusiu arba defe ktų turinčiu katalizat oriumi ar tokios trikties imita vimas 
elektroninėmis priemonėmis.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/595  
6.3.1.2. Variklio uždegimo pertrūkio sąlygos pagal šio priedo 3.3.3.2 punkt e nurodytas uždegimo pertrūkio kontrolės 
sąlygas .
6.3.1.3. Deguonies jutiklio pakeitimas sugedusiu arba defe ktų turinčiu deguonies jutikliu ar toki os trikties imitavimas 
elektroninėmis priemonėmis.
6.3.1.4. Visų su išmetamaisiais teršalais susijusių sudedamųjų dalių, sujungtų su jėgos pavaros valdymo kompi uteri u (jei 
veikia naudojant pasir inktą degalų rūšį), atjungimas nuo elektros grandinės.
6.3.1.5. Garav imo iš degalų sistemos elektroninio prapūtimo kontrolės įtaiso (jei yra sumontuotas ir veikia naudojant 
pasir inktos rūšies dega lus) atjungimas nuo elektros grandinės.
6.3.2. Transpor to priemonės su slėginio uždegimo varikliais
6.3.2.1. Katalizat oriaus, jei jis yra, pakeiti mas sugedusiu arba defek tų turinčiu katalizatoriumi ar tokios trikties imitavi mas 
elektroninėmis priemonėmis.
6.3.2.2. Pašalinama kietųjų dalelių gaudyk lė, jei ji yra, arba, jeigu toje gaudyklėje įtaisyti jutikliai, defe ktų turintis gaudyklės 
įtaisas.
6.3.2.3. Nuo elektros grandinės atjungiamas dega lų tiekimo sistem os elektroninis degalų kiekio regulia vimo ir 
sinchr onizavimo elementas.
6.3.2.4. Nuo elektros grandinės atjungiamos visos su išmetamaisiais teršalais susijusios sudedamosios dalys, prijungtos 
prie jėgos pavaros valdymo kompiut erio.
6.3.2.5. Gamint ojas, laikydamasis šio priedėlio 6.3.2.3 ir 6.3.2.4 punktų reikala vimų ir gavęs tipo patvir tinimo institucijos 
pritarimą, gali imtis tam tikrų veik smų, kad įrodytų, jog OBD sistem a praneš apie triktį, kai bus atliktas 
atjungimas.
6.3.2.6. Gamint ojas OBD sistemos patvir tinimo bandymo metu turi įrodyti, kad ši sistem a geba nustatyti IDR sraut o ir 
aušintuvo triktis.
6.4. OBD sistem os bandymas
6.4.1. Transpor to priemonės su kibirkštinio uždegimo varikliais
6.4.1.1. Užbaigus pagal šio priedėlio 6.2 punktą atliekamą transpor to priemonės kondicionav imą iki bandymo, su 
bandomąja transpor to priemone atliekamas 1 tipo bandymas.
MI turi įsijungti visomis šio priedėlio 6.4.1.2–6.4.1.6 punktuose pateikt omis sąlygomis vėliausiai iki šio bandymo 
pabaigos. MI taip pat gali įsijungti tada, kai atliekamas transpor to priemonės kondicionav imas iki bandymo. 
Techninė tarnyba pagal šio priedo 3.3.3.4 punktą gali pakeisti šiuos trikčių režimus kitais režimais. Tačiau 
siekiant, kad būtų suteiktas tipo patvir tinimas, imituojamų trikčių netur i būti daugiau kaip keturi os (4).
Atliekant dvirūšiais degalais varomų dujinių transpor to priemonių bandymus, tipo patvir tinimo institucijos 
nuožiūra abiejų rūšių degalai naudojami imituojant daugiausia keturias (4) triktis.
6.4.1.2. Katalizat orius pake ičiamas suge dusiu arba defektų turinčiu katalizatoriumi ar atliekamas sugedusio arba defe ktų 
turinčio katalizatori aus veiklos imita vimas elektroninėmis priemonėmis, kad būtų viršyt os išmetamųjų teršalų 
kiekio NMHC OBD sistemos ribinės vertės arba NO x OBD sistemos ribinės vertės, nurodyto s šios taisyklės 6.8.2 
punkt e.
6.4.1.3. Pagal šio priedo 3.3.3.2 punkt e nurodytas uždegimo pertrūkių stebėsenos sąlyg as sukur iama uždegimo pertrūkio 
sąlyga, kad išmetamųjų teršalų kiekis viršytų visas šio priedo 6.8.2 punkte nustatytas OBD sistemos ribines vertes.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/596 2021 11 26  
6.4.1.4. Deguonies jutiklio pakeitim as sugedusiu arba defek tų turinčiu deguonies jutikliu ar sugedusio arba defektų 
turinčio deguonies jutiklio veiklos imitavimas elektroninėmis priemonėmis, kad išmetamųjų teršalų kiekis viršytų 
visas šios taisyklės 6.8.2 punkt e nurodytas OBD sistemos ribines vertes.
6.4.1.5. Garav imo iš degalų sistemos elektroninio prapūtimo kontrolės įtaiso (jei yra sumontuotas ir veikia naudojant 
pasir inktos rūšies dega lus) atjungimas nuo elektros grandinės.
6.4.1.6. Kiekvienos kitos su išmetamaisiais teršalais susijusios jėgos pavaros sudedamosios dalies, sujungto s su 
kompiut eriu, atjungimas nuo elektros grandinės, kad išmetamųjų teršalų kiekis viršytų visas šios taisyklės 6.8.2 
punkt e nustatytas OBD sistem os ribines vertes (jei veikia naudojant pasir inktą degalų rūšį).
6.4.2. Transpor to priemonės su slėginio uždegimo varikliais
6.4.2.1. Užbaigus pagal šio priedėlio 6.2 punktą atliekamą transpor to priemonės kondicionav imą iki bandymo, su 
bandomąja transpor to priemone atliekamas 1 tipo bandymas.
MI turi įsijungti visomis šio priedėlio 6.4.2.2–6.4.2.5 punktuose pateikt omis sąlygomis vėliausiai iki šio bandymo 
pabaigos. MI taip pat gali įsijungti tada, kai atliekamas transpor to priemonės kondicionav imas iki bandymo. 
Techninė tarnyba pagal šio priedo 3.3.4.4 punktą gali pakeisti šiuos trikčių režimus kitais režimais. Tačiau 
siekiant, kad būtų suteiktas tipo patvir tinimas, imituojamų trikčių netur i būti daugiau kaip keturi os (4).
6.4.2.2. Katalizat orius, jei jis yra, pakeičia mas sugedusiu arba defe ktų turinčiu katalizatoriumi ar atliekamas sugedusio arba 
defe ktų turinčio katalizatoriaus veiklos imita vimas elektroninėmis priemonėmis, kad būtų viršytos bet kurios 
OBD sistem os ribinės vertės, nurodytos šios taisyklės 6.8.2 punkt e.
6.4.2.3. Kietųjų dalelių gaudyk lė, jeigu ji yra, pašalinama arba pakeičiam a defek tų turinčia kietųjų dalelių gaudykle, 
atitinkančia šio priedėlio 6.3.2.2 punkto sąlygas, kad būtų viršytos bet kurios OBD sistemos ribinės vertės, 
pate iktos šios taisyklės 6.8.2 punkt e.
6.4.2.4. Remiantis šio priedėlio 6.3.2.5 punktu, atjungiamas elektroninis degalų tiekimo sistemos degalų kiekio 
regulia vimo ir sinchroniz avimo elementas, kad išmetamųjų teršalų kiekis viršytų bet kurias šios taisyklės 6.8.2 
punkt e pateiktas OBD sistemos ribines vertes.
6.4.2.5. Remiantis šio priedėlio 6.3.2.5 punktu, atjungiamos visos kitos su išmetamaisiais teršalais susijusios jėgos pavaros 
sudedamosios dalys, sujungto s su kompi uteri u, kad išmetamųjų teršalų kiekis viršytų bet kurias šio priedo 6.8.2 
punkt e nustatytas OBD sistem os ribines vertes.
6.5. Diagnostik os signalai
6.5.1. Rezer vuota
6.5.1.1. Nustačius pirmą bet kurios sudedamosios dalies arba sistemos triktį, kompiut erio atmintyje išsaugoma tuo metu 
užfik suota variklio būklė. Jeigu vėliau sutr inka degalų sistem os veikla arba įvyksta uždegimo triktis, visa pirmiau 
išsaugota variklio būklės informacija pakeičiam a degalų sistemos arba uždegimo pertrūkio informaci ja (nelygu, 
kas įvyks ta pirmiau). Į kompiut erio atmintį turi būti įrašyti šie variklio parametrai (sąrašas nėra baigtinis): 
apskaičiuot oji apkrov os vertė, variklio sūkių skaičius (RPM), degalų tiekimo regulia vimo vertė (-s) (jei žinoma), 
degalų slėgis (jei žinomas), transpor to priemonės greitis (jei žinomas), variklio aušalo temperatūra, įsiurbimo 
kolektori aus slėgis (jei žinomas), degalų sistem os būsena (pvz., veikimas uždar uoju arba atvir uoju ciklu) (jei 
žinoma) ir trikties kodas, dėl kurio duomeny s įrašyti į kompiut erio atmintį. Gamint ojas turi pasir inkti 
tinkamiausią sąlygų rinkinį, leidžiantį veiksmi ngai atlikti remontą pagal momentinius variklio būklės duomenis. 
Reikaling as tik vienas duomenų rinkiny s. Gamint ojai gali pasir inkti, kad į kompiut erio atmintį būtų įrašomi 
papildomi duomenų rinkiniai, jeigu bent privalomą duomenų rinkinį galima nuskaityti šio priedėlio 
6.5.3.2 ir 6.5.3.3 punktų specifikacijas atitinkančiu bendr uoju skenavimo įtaisu. Jeigu trikties kodas, dėl kurio į 
kompiut erio atmintį buvo įrašyti sąlygų parametrai, ištrinamas pagal šio priedo 3.8 punktą, į kompi uteri o atmintį 
įrašyti variklio būklės parametrai gali būti taip pat ištrinti.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/597  
6.5.1.2. Jei įmanoma, be privalomų momentinių variklio būklės duomenų, naudojant standar tizuotos duomenų 
perdav imo linijos nuosekliojo prievado jungtį, pareikalavus turi būti prieinami nurodyti signalai, jeigu 
informaci ja yra prieinama transpor to priemonės kompiut eriui arba jeigu ją galima nustatyti naudojant transpor to 
priemonės kompiut eriui prieinamą informaci ją: diagnostinių trikties kodų skaičius, variklio aušalo temperatūra, 
degalų sistemos būsena (pvz., veikimas uždar uoju arba atvir uoju ciklu), degalų tiekimo reguliavimo vertė (-s), 
uždegimo paskuba, įsiurbiamo oro temperatūra, įsiurbiamo oro slėgis kolektori uje, oro srautas, variklio sūkių 
skaičius (RPM), droselinės sklendės padėties jutiklio išvesties vertė, antr inio oro būsena (aukštyn, žem yn ar į 
atmosfe rą), apskaičiuotoji apkro vos vertė, transpor to priemonės greitis, degalų slėgis, deguonies jutiklis, lambda 
jutiklis ir trikties kodo numer is.
Signalai turi būti pateikti standar tiniais vienetais pagal šio priedėlio 6.5.3 punkte pate iktas specifi kaci jas. Faktiniai 
signalai turi būti aiškiai atskir iami nuo numatyt osios vertės arba avar inių signalų.
6.5.1.3. Visų išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų, su kuriomis atliekami specialūs vidinės sistem os vertinimo bandymai 
(katalizato riaus, deguonies jutiklio ir kt.), išskyr us uždegimo pertrūkio nustatymą, degalų sistemos stebė seną ir 
išsamią sudedamųjų dalių stebėseną, naujausio su transpor to priemone atlikt o bandymo rezultatai ir ribos, su 
kuriomis sistema lyginama, turi būti prieinami naudojant standar tizuot os duomenų perdav imo linijos 
nuosekliojo prievado jungtį pagal šio priedėlio 6.5.3 punkt e pateiktas specifikacijas. Naudojantis duomenų 
perdav imo linijos jungtimi, turi būti prieinami stebimų sudedamųjų dalių ir sistemų, išskyr us pirmiau 
paminėtąsias, naujausio bandymo rezultatai (teigiami / neigiami).
Turi būti sudar yta galim ybė gaut i visus pagal šio priedėlio 7.6 punkt o nuostatas OBD siste mos registr uotinus 
eksploatacinių savybių duomenis, naudojant šio priedėlio 6.5.3 punkt e pateiktas specif ikacij as atitinkančią 
standar tizuotos duomenų perdav imo linijos nuosekliojo prievado jungtį.
6.5.1.4. OBD sistemos reikalavima i, atsižvelgiant į kuriuos buvo išduotas transpor to priemonės sertifikatas, ir pagr indinės 
išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos, kurias kontroliuoja šio priedėlio 6.5.3.3 punkt o reikala vimus atitinkanti 
OBD sistema, turi būti prieinami per standar tinės duomenų perdavimo linijos jungties nuoseklųjį prievadą pagal 
šio priedėlio 6.5.3 punkt e nurodytas specifikacijas.
6.5.1.5. Naudojant standar tizuot os duomenų perdav imo linijos nuosekliojo prievado jungtį, visiems pradedamų 
eksploatuoti transpor to priemonių tipams turi būti suteiktas programinės įrangos kalibrav imo identif ikavimo 
numer is. Turi būti suteikiamas standar tizuoto formato programinės įrangos kalibrav imo identif ikavimo numer is.
6.5.2. Nereikalaujama, kad išmetamųjų teršalų kontrolės diagnostik os sistema sudedamąsias dalis įvertintų įvykus 
trikčiai, jeigu dėl tokio vertinimo galėtų kilti pavojus saugai arba sudedamoji dalis galėtų suge sti.
6.5.3. Išmetamųjų teršalų kontrolės diagnostik os sistem a užtikr ina standar tizuotą ir neapr ibotąją prieigą ir atitinka 
toliau nurodytus ISO standar tus ir (arba) SAE specifi kaci ją. Gamint ojo nuožiūra gali būti naudojamos paskesnės 
redakci jos.
6.5.3.1. Transpor to priemonėje įrengtai arba išorinei ryšio jungčiai taikomi šie standar tai:
a)ISO 15765-4:2011 „Kelių transpor to priemonės. Vietinių tinklų valdiklio diagnostika. 4 dalis. Su 
išmetamaisiais teršalais susijusių sistem ų reikalavima i“ (2011 m. vasar io 1 d.);
6.5.3.2. OBD sistem os požiūr iu svarbios informacijos perdavimo standar tai:
a)ISO 15031-5 „Kelių transpor to priemonės. Transpor to priemonės ir išmetamųjų teršalų diagnostik os išorinės 
įrangos ryšys. 5 dalis. Išmetamųjų teršalų diagnostik os paslaugos“ (2011 m. balandžio 1 d.) arba SAE J1979 
(2012 m. vasar io 23 d.);
b)ISO 15031-4 „Kelių transpor to priemonės. Transpor to priemonės ir išmetamųjų teršalų diagnostik os išorinės 
įrangos ryšys. 4 dalis. Išmetamųjų teršalų diagnostik os paslaugos“ (2005 m. birželio 1 d.) arba SAE J1978 
(2002 m. balandžio 30 d.);
c)ISO 15031-3 „Kelių transpor to priemonės. Transpor to priemonės ir išmetamųjų teršalų diagnostik os išorinės 
įrangos ryšys. 3 dalis. Diagnostinė jungtis ir susijusios elektros grandinės, specifi kaci ja ir naudojimas“ 
(2004 m. liepos 1 d.) arba SAE J 1962 (2012 m. liepos 26 d.);LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/598 2021 11 26  
d)ISO 15031-6 „Kelių transpor to priemonės. Transpor to priemonės ir išmetamųjų teršalų diagnostik os išorinės 
įrangos ryšys. 6 dalis. Diagnozuojamų trikčių kodų apibrėžtys“ (2010 m. rugpjūčio 13 d.) arba SAE J2012, 
2013 m. kovo 7 d.);
e)ISO 27145 „Kelių transpor to priemonės. Pasaulinės suder intos vidinės diagnostik os (WWH–OBD) sistemos 
ryšio reikalavimų įgyvendinimas“ (2012 m. rugpjūčio 15 d.), su sąlyga, kad gali būti naudojamas tik 6.5.3.1 
punkt o a papunktyje apibrėžtas duomenų ryšys;
f)ISO 14229:2013 „Kelių transpor to priemonės. Jungtinės diagnostik os paslaugos (JDS)“, su sąlyga , kad gali būti 
naudojamas tik 6.5.3.1 punkt o a papunktyje apibrėžtas duomenų ryšys.
Standar tai, nurodyti e ir f papunkčiuose, gali būti naudojami vietoj a papunktyje nurodyto standar to.
6.5.3.3. Ryšiui su OBD siste momis užtikr inti reikaling a bandymų įranga ir diagnostik os įrankiai turi atitikti šio priedėlio 
6.5.3.2 punkto b papunktyje nurodyto standar to veikimo specifikaciją arba aukšt esnius standar tus.
6.5.3.4. Pagrindiniai diagnostik os duomeny s (nurodyti 6.5.1 punkt e) ir dvikr yptė valdymo informaci ja pateikiami 
naudojant šio priedėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje nurodytame standar te aprašytą formatą ir vienetus, o prieiga 
prie jų turi būti užtikr inama naudojantis šio priedėlio 6.5.3.2 punkto b papunktyje nurodyto standar to 
reikalavi mus atitinkančiu diagnostik os prietaisu.
Transpor to priemonės gamintojas nacionalinei standar tizacijo s įstaigai pate ikia informaci ją apie visus su teršalų 
išmetimu susijusius diagnostik os duomenis, pvz., šio priedėlio 6.5.3.2 punkt o a papunktyje nurodytuose 
standar tuose nenurodytus, bet su šia taisykle susijusius PID, OBD sistem os stebėsenos įtaiso ir bandymų 
identifikavimo numer ius.
6.5.3.5. Kai užregistr uojama triktis, gamintojas turi ją nustatyti naudodamasis pagal ISO ir (arba) SAE kontroliuojamu 
tinkamu trikčių kodu, nurodytu viename iš šio priedėlio 6.5.3.2 punkt o d papunktyje išvardytų standar tų, 
reglamentuojančiu su teršalų išmetimu susijusios sistemos diagnozuojamų trikčių kodus. Jeigu toki u būdu jų 
nustatyti neįmanoma, gamintojas gali naudoti pagal tą patį standar tą gam intojo kontroliuojamus diagnozuojamų 
trikčių kodus. Prieiga prie trikčių kodų turi būti visiškai užtikr inama šio priedėlio 6.5.3.3 punkto reikalavimus 
atitinkančia standar tine diagnostik os įranga.
6.5.3.6. Transpor to priemonės ir diagnostik os tikrintuvo jungties sąsa ja turi būti standar tizuota ir atitikti visus šio 
priedėlio 6.5.3.2 punkt o c papunktyje nurodyto standar to reikala vimus. Su administracijos padaliniu susitar iama 
dėl įrengimo vietos, kuri įprastomis naudojimo režimo sąlygomis turi būti lengvai prieinama aptarnauj antiems 
darbuoto jams, tačiau apsaugota nuo nekvalifikuotų darbuoto jų neteisėto keitimo veiksmų.
7. EKSPLO ATACINĖS SAVYBĖS
Šis punktas taikomas tik 1A lygiui.
7.1. Bendr ieji reikalavimai
7.1.1. Kiekviena OBD siste mos stebėsenos operacij a atliekama bent kartą per važia vimo ciklą, kurio metu laikomasi šio 
priedėlio 7.2 punkte nurodytų stebė senos sąlygų. Gamint ojai nepr ivalo naudoti pagal stebėsenos įtaiso veikimo 
dažnį apskaičiuoto santykio (ar bet kokio jo elemento) arba kokios kitos dažnio nuorodos kaip sąlygos bet 
kokiam stebėjimui atlikti steb ėsenos metu.
7.1.2. OBD sistem os konkretaus stebė senos įtaiso (M) eksploatacinių savybių koeficie ntas (ESK) ir taršos kontrolės įtaisų 
eksploatacinės savybės apskaičiuojami taip:
ESK M = skaitiklis M / vardiklis M
7.1.3. Skaitiklio ir vardiklio palyginimas rodo, kaip dažnai suveikia tam tikras stebė senos įtaisas, palyginti su transpor to 
priemonės veikimu. Siekiant užtikr inti, kad visi gamint ojai vienodai registr uotų ESK M, buvo nustatyti išsamūs šių 
matuoklių apibrėžties ir verčių didinimo reikalavima i.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/599  
7.1.4. Jei pagal šio priedo reikalavimus transpor to priemonėje yra įrengtas tam tikras stebė senos įtaisas M, ESK M turi būti 
ne mažesnis už šias mažiausiąsias vertes:
a)0,260, jeigu tai antr inio oro sistemos stebėsenos įtaisai ir kiti su šaltuoju užvedimu susiję stebėsenos įtaisai;
b)0,520, jeigu tai gara vimo išlakų prapūtimo kontroliniai stebė senos įtaisai;
c)0,336, jeigu tai visi kiti stebėsenos įtaisai.
7.1.5. Transpor to priemonės turi atitikti šio priedėlio 7.1.4 punkto reikalavimus dėl ridos, atitinkančios bent jau tikslinę 
naudojimo trukmę, kaip apibrėžta šios taisyklės 6.7 punkt e.
7.1.6. Laik oma, kad šio punkto reikalavimų, taikomų tam tikram steb ėsenos įtaisui M, yra laikomasi, jei visos tam tikrai 
OBD sistemos šeimai priklausančios transpor to priemonės, pagamintos tam tikrais kalendor iniais metais, atitinka 
šiuos statistinius kriterijus:
a)vidutinis ESK M yra ne mažesnis už mažiausiąją stebėsenos įtaisui taikomą vertę;
b)daugiau kaip 50 proc. visų transpor to priemonių ESK M vertė yra ne mažesnė už mažiausiąją stebėsenos įtaisui 
taikomą vertę.
7.2. Skaitiklis M
7.2.1. Tam tikro stebėsenos įtaiso skaitiklis yra matuoklis, matuojantis, kiek kartų transpor to priemone buvo važiuota 
taip, kad susidarė visos stebėsenos sąlygos, būtinos tam, kad tam tikru stebė senos įtaisu būtų nustatyta triktis ir 
būtų įspėtas vairuoto jas, kaip tai numatė gamint ojas. Per vieną važiavimo ciklą skaitiklis neturėtų padidėti 
daugiau kaip vieną kartą, išskyr us techniškai pagrįstus atvejus.
7.3. Vardiklis M
7.3.1. Vardiklio paskir tis – matuoti, kiek kartų buvo važiuota transpor to priemone, atsižvelgiant į tam tikras konkrečiam 
stebėsenos įtaisui numatytas sąlyga s. Vardiklis padidinamas ne mažiau kaip vieną kartą per važia vimo ciklą, jei šio 
važiavi mo ciklo metu susidaro toki os sąlygos, o bendrasis vardiklis didinamas taip, kaip nurodyta šio priedėlio 7.5 
punkt e, išskyr us atvejus, kai pagal šio priedėlio 7.7 punktą vardiklio vertę draudžiama keisti.
7.3.2. Reikala vimai, taikomi kartu su šio priedėlio 7.3.1 punkto reikalavimais:
a)antr inio oro sistemos kontrolinio rodmens vardiklis (-iai) padidinamas, kai duodama komanda įjungti antr inio 
oro sistemą ne trumpiau kaip 10 sek.; OBD sistema, nustatydama tokios komandos įjungti vykdymo trukmę, 
gali neįskaičiuoti laiko, kurį antr inio oro sistem a priverstinai veikia tik stebėsenos tikslais;
b)sistemų, kurios veikia tik šaltojo užvedimo metu, stebėsenos įtaisų vardikliai padidinami, jei duodama 
komanda įjungti sudedamąją dalį ar taikyti tam tikrą strategi ją ne trumpiau kaip 10 sek.;
c)kintamo vožtuvų uždar ymo ir atidar ymo takto (VV T) stebėsenos įtaisų ir (arba) kontrolės sistem ų vardiklis (-ai) 
padidinamas (-i), jei važiavimo ciklo metu sudedamajai daliai komanda veikti (pvz., komanda įjungti, atidar yti, 
uždar yti, blokuoti ir kt.) duodama du kartus arba daugiau arba ne trumpi au kaip 10 sek. (nelygu, kuri sąlyga 
įvykdoma pirmiau);
d)be šio punkto reikalavimų dėl ne mažiau kaip vieno važiavimo ciklo, toliau nurodomų stebėsenos įtaisų 
vardikliai padidinami vienetu, transpor to priemonei iš viso nuvažiavus ne mažiau kaip 800 km nuo to laiko, 
kai vardiklis buvo padidintas paskutinį kartą:
i)oksidaci jos katalizatori aus, kai naudojamas dyzelinas;
ii)kietųjų dalelių gaudyklės, kai naudojamas dyzelinas.
e)nepažeidžiant reikalavimo padidinti kitų stebėsenos įtaisų vardiklių vertę, toliau nurodomų sudedamųjų dalių 
stebėsenos įtaisų vardiklių vertė didinama išimtinai tik tuo atveju, jeigu važia vimo ciklas pradedamas šaltuoju 
paleidimu:
i) skysčių (alyvo s, variklio aušalo, degalų, SCR reagent o) temperatūros jutiklių;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/600 2021 11 26  
ii) švaraus oro (aplink os oro, įsiurbiamo oro, pripučiamo oro, įleidimo kolektoriaus) temperatūros jutiklių;
iii) išmetimo vamzdyno (IDR sistemos vykdomos recirkuliacijos ir (arba) aušinimo, išmetamųjų dujų 
turbopr ipūtimo, katalizatori aus) temperatūros jutiklių;
f)įpurškimo slėgio reguliavimo sistemos stebėsenos įtaisų vardiklių vertės didinamos, jeigu paisoma visų šių 
sąlygų:
i)bendr iesiems vardikliams taikomų sąlygų;
ii)įpurškimo slėgio reguliavimo sistemos aktyvavimo ne trumpi au kaip 15 sek. sąlygos;
g)gamintojai gali prašyti taikyti specialiąsias vardiklių sąlygas tam tikroms sudedamosioms dalims ar sistemoms 
ir toks prašymas gali būti pate nkintas tik jeigu tipo patvir tinimo instituci jai pateikus duomenis ir (arba) 
inžiner inį įvertinimą įrodoma, kad norint patikimai nustatyti triktis būtinos tos kitos sąlygos.
7.3.3. Hibr idinių transpor to priemonių, transpor to priemonių, kuriose taikoma alternatyvi aparatinė variklio užvedimo 
įranga arba metod ai (pvz., integr uotas starteris ir generat oriai), arba alternatyvių degalų transpor to priemonių 
(pvz., varomų paskir taisiais degalais, dvirūšiais degalai s arba mišr iais degalai s) gam intojas gali prašyti tipo 
patvir tinimo institucijos, kad ji leistų taikyti kitokius skaitiklio ir vardiklio padidinimo kriterijus nei nustatytieji 
šioje dalyje. Apskr itai tipo patvir tinimo institucija netvir tina altern atyvių kriterijų transpor to priemonėms, kurių 
variklis išjungiamas tik varikliui veikiant tuščiąja eiga ir (arba) transpor to priemonei sustojus arba kai susidaro 
labai panašios sąlygos. Tipo patvir tinimo instituci ja altern atyvius kriterijus patvir tina remdamasi principu, kad 
alternatyvūs transpor to priemonės eksploatavimo mast o nustatymo kriterijai būtų lygiaver čiai šioje dalyje 
nustatytiems įprasto transpor to priemonės eksploatavimo mast o nustatymo kriterijams.
7.4. Uždegimo ciklų matuoklis
7.4.1. Uždegimo ciklų matuoklis rodo faktinį transpor to priemonės uždegimo ciklų skaičių. Per vieną važiavim o ciklą 
uždegimo ciklo matuoklio vertė negali būti padidinta daugiau kaip vieną kartą.
7.5. Bendrasis vardiklis
7.5.1. Bendrasis vardiklis yra matuoklis, matuojantis, kiek kartų transpor to priemone buvo važiuota. Vardiklio vertė 
padidinama per 10 sek. tiktai tuo atveju, jei įvykdomi šie vieno važia vimo ciklo kriterijai:
a)bendras laikas, praėjęs nuo variklio užvedimo, ne trumpes nis kaip 600 sekundžių, važiuojant mažesniame 
kaip 2 440 m aukštyje virš jūros lygio ir aplink os temperatūrai esant ne mažesnei kaip –7 °C;
b)bendra transpor to priemonės važiavi mo 40 km/h greičiu trukmė ne trumpes nė kaip 300 sekundžių, 
važiuojant mažesniame kaip 2 440 m aukštyje virš jūros lygio ir aplink os temperatūrai esant ne mažesnei kaip 
–7 °C;
c)transpor to priemonė nenutrūk stamai veikia tuščiąja eiga (t. y. vairuoto jui nenuspaudus greičio pedalo ir 
transpor to priemonei važiuojant ne greičiau kaip 1,6 km/h greičiu) ne trumpiau kaip 30 sekundžių, 
važiuojant mažesniame kaip 2 440 m aukštyje virš jūros lygio ir aplink os temperatūrai esant ne mažesnei kaip 
–7 °C.
7.6. Matuoklių rodmen ys ir verčių didinimas
7.6.1. Pagal šio priedėlio 6.5.3.2 punkt o a papunktyje nurodyto standar to ISO 15031-5 specif ikacij as OBD siste ma turi 
pate ikti uždegimo ciklo matuoklio rodmenis ir bendrąjį vardiklį, taip pat atskir us toliau nurodytų stebėsenos įtaisų 
skaitiklius ir vardiklius, jei šiame priede reikalaujama, kad jie būtų įrengti transpor to priemonėje:
a)katalizatorių (atskirai pate ikiama informacija apie kiekvieną bloką);
b)deguonies ir (arba) išmetamųjų dujų jutiklių, įskaitant antr inio deguonies jutiklius (atskirai pate ikiama 
informaci ja apie kiekvieną jutiklį);
c)garavimo sistemos;LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/601  
d)EGR sistemos;
e)VVT sistemos;
f)antr inio oro sistem os;
g)kietųjų dalelių gaudyklės;
h)NO x papildomo apdorojimo sistemos (pvz., NO x adsorber io, NO x reagentų / katalizatorių sistemos);
i)slėgio didinimo kontrolės siste mos.
7.6.2. Jei tai yra konkrečios sudedamosios dalys arba sistem os, kuriose yra keletas stebėsenos įtaisų, apie kuriuos 
reikalaujama pranešti pagal šį punktą (pvz., 1 deguonies jutiklių blokas gali turėti kelet ą stebėsenos įtaisų, 
rodančių jutiklių atsaką ar kitas jutiklių charakteristi kas), OBD sistema turėtų atskirai registr uoti konkrečių 
stebėsenos įtaisų skaitiklius ir vardiklius ir pate ikti tik tą konkretaus steb ėsenos įtaiso skaitiklio ir vardiklio derinį, 
kurio skaitinis santykis yra mažiausias. Jeigu ne mažiau kaip dviejų specialių stebėsenos įtaisų santykiai yra 
vienodi, pateikiamas su specialia sudedamąja dalimi susijusio specialaus stebėsenos įtaiso skaitiklio ir vardiklio 
derinys, kurio vardiklis yra didžiausias.
7.6.2.1. Nereikalaujama pateikti konkrečių sudedamųjų dalių ar sistem ų stebėsenos įtaisų, nuolat stebinčių, ar nėra 
trumpoj o jungimo ar atvirosios grandinės trikčių, skaitiklio ir vardiklio derinio.
Jeigu vartojama sąvoka „nuolat“, šiame kontekste ji reiškia, kad stebėsena vyksta nuolatos ir stebėsenos tikslais 
naudojamo signalų diskretiza vimo dažnis yra ne mažesnis kaip dvi imtys per sekundę, o su tuo stebėsenos įtaisu 
susijusios trikties buvimo arba nebuvimo faktas turi būti nustatytas per 15 sekundžių.
Jeigu kontrolės tikslais kompi uteri o įvesties duomenų imties diskretizavimo dažnis yra mažesnis, sudedamosios 
dalies signalas gali būti vertinamas kiekvieną kartą, kai įvyks ta diskretiza vimas.
Nereikalaujama aktyvinti išvesties sudedamosios dalies ir (arba) sistemos tik tam, kad būtų vykdoma šios 
sudedamosios dalies ir (arba) sistem os stebė sena.
7.6.3. Matuoklių vertės didinamos vienetu.
7.6.4. Mažiausia kiekvieno matuoklio vertė yra 0, o didžiausia – ne mažesnė kaip 65 535 , nepaisant jokių kitų 
reikalavi mų dėl standar tizuoto TPĮD sistemos duomenų saugojimo ir pate ikimo.
7.6.5. Konkretaus stebė senos įtaiso skaitikliui arba vardikliui pasiekus didžiausiąją vertę, abiejų konkretaus stebėsenos 
įtaiso matuoklių vertės, prieš jas vėl padidinant pagal šio priedėlio 7.2 ir 7.3 punktų nuostatas, dalijamos iš 
dviejų. Jei uždegimo ciklų matuoklio vertė arba bendrojo vardiklio vertė pasiekia didžiausiąją vertę, kitą kartą 
atitinkamai pagal šio priedėlio 7.4 ir 7.5 punktų nuostatas prireikus padidinti vertę, atitinkama matuoklio vertė 
pake ičiama nuliu.
7.6.6. Vėl nulinė kiekvieno matuoklio vertė nustatoma tuo atveju, kai ištrinama liekamoji atmintinė (pvz., 
perprograma vimo atveju ir kt.) arba jei skaičiai saugomi palaikymo atmintinėje (ang l. „keep-alive memor y“, KAM) 
ir ši atmintis ištrinama nutrūkus elektros tiekimui į kontrolės modulį (pvz., atsijungia akumuliato rius ir pan.).
7.6.7. Gamint ojas imasi priemonių, kad užtikr intų, jog skaitiklio ir vardiklio vertės nebūtų grąžint os į pradinę padėtį 
arba pake istos, išskyr us šiame punkt e aiškiai numatytus atvejus.
7.7. Skaitiklių, vardiklių ir bendrojo vardiklio verčių keitimo uždraudimas
7.7.1. Per 10 sek. nuo trikties, dėl kurios nustoja veikti stebėsenos įtaisas, turintis atitikti šiame priede nustatytus 
stebėsenos reikala vimus (t. y. įrašomas nepatvir tintas arba patvir tintas kodas), nustatymo momento OBD sistema 
turi neleisti toliau didinti kiekvieno nust ojusio veikti stebėsenos įtaiso skaitiklio ir vardiklio verčių. Jei veikimo 
trikties nebenustatoma (t. y. nepatvir tintas kodas ištrinamas automatiškai arba taikant skaitytuvo komandą), per 
10 sekundžių vėl leidžiama didinti visų atitinkamų skaitiklių ir vardiklių vertes.LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 423/602 2021 11 26  
7.7.2. Per 10 sek. nuo galios mažinimo operacijos, dėl kurios nust oja veikti stebėsenos įtaisas, turintis atitikti šio priedo 
stebėsenos reikalavi mus, pradžios OBD sistem a turi neleisti toliau didinti kiekvieno nust ojusio veikti stebė senos 
įtaiso skaitiklio ir vardiklio verčių. Baigus galios mažinimo operaciją, visų atitinkamų skaitiklių ir vardiklių vertes 
vėl leidžiama didinti per 10 sek.
7.7.3. OBD sistema turi neleisti 10 sek. toliau didinti konkretaus stebėsenos įtaiso skaitiklio ir vardiklio verčių, jei 
nustatoma kurios nors sudedamosios dalies, naudojamos nustatyti, ar vykdomi tam tikro stebėsenos įtaiso 
vardiklio apibrėžtį atitinkantys kriterijai (pvz., transpor to priemonės greitis, aplink os temperatūra, aukštis virš 
jūros lygio, veikimas tuščiąja eiga, šaltasis variklio paleidimas arba veikimo trukmė), triktis ir užregistr uojamas 
atitinkamas nepatvir tintas trikties kodas. Jei trikties nebenustatoma (pvz., nepatvir tintas kodas ištrinamas 
automat iškai arba taikant skaitytuvo komandą), skaitiklio ir vardiklio vertes vėl leidžiama didinti per 10 sek.
7.7.4. OBD sistem a turi neleisti 10 sek. toliau didinti bendrojo vardiklio vertės, jei nustatoma kurios nors sudedamosios 
dalies, naudojamos nustatyti, ar vykdomi šio priedėlio 7.5 punkt e nustatyti kriterijai (pvz., transpor to priemonės 
greitis, aplink os temperatūra, aukštis virš jūros lygio, veikimas tuščiąja eiga arba veikimo trukmė), triktis ir 
užregistr uojamas tam tikras nepatvir tintas trikties kodas. Jokiomis kitomis aplinkybėmis negalima drausti didinti 
bendrojo vardiklio vertę. Bendrojo vardiklio vertę vėl leidžiama didinti nepraėjus 10 sek. nuo to laiko, kai triktis 
nebenustatoma (pvz., nepatvir tintas kodas ištrinamas autom atiškai arba pagal skaitytuvo komandą).LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2021 11 26 L 423/603