7.

atsižvelgdami į tai, MANO, kad itin svarbūs yra šie klausimai: a) Europos bendradarbiavimas jaunimo politikos srityje yra vienas iš būdų, kuriuo sprendžiami jaunimo gyvenimo kokybės Europoje klausimai, pasitelkiant konkrečias jaunimo politikos priemones, taip pat suaktyvinant jaunimo aspekto integravimą į susijusias politikos sritis ir tarpsektorinį koordinavimą su jomis. Šis bendradarbiavimas galėtų būti sustiprintas siekiant: — gerinti jaunimo socialinę įtrauktį ir sudaryti jam palankesnes sąlygas tapti savarankiškam ir taip reaguoti į demografines problemas, visų pirma: — suteikiant visam jaunimui galimybę įgyti reikiamus pagrindinius gebėjimus ir kompetenciją, — sudarant palankesnes sąlygas pereinamuoju etapu, kai iš švietimo ir mokymo sistemos patenkama į darbo rinką, — derinant lankstumą, įskaitant iš jaunimo reikalaujamą didesnį mobilumą, ir saugumą (darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra), — skatinant jaunimo verslumo potencialą, ir — prireikus remiant politiką, kuri suteikia dar vieną galimybę jaunimui plėtoti savo žmogiškąjį kapitalą ateičiai; — gerinti sąlygas, kurių reikia gyvenant daugiakultūrinėje visuomenėje, skatinant tarpkultūrinius jaunimo gebėjimus; — skatinti pagarbą žmogaus teisėms ir vertybėms – tolerancijai, tarpusavio pagarbai, įvairovei, lygybei ir solidarumui – bei kovoti su visų formų diskriminacija; — didinti jaunimo gerovę, be kita ko, sudarant sąlygas jauniems žmonėms gyventi sveiką gyvenimą; — skatinti jaunimo dalyvavimą kultūrinėje ir kūrybinėje veikloje; — teikti paramą jaunimui sudarant sąlygas geriau derinti darbą, šeimos ir asmeninį gyvenimą, kad jie galėtų panorėję sukurti šeimą ir visokeriopai dalyvauti mokymo bei švietimo procese arba tuo pat metu pradėti dirbti; — gerinti jaunimo, gyvenančio nepalankioje padėtyje esančiose miesto ir kaimo vietovėse, socialines ir ekonomines sąlygas. b) Jaunimo politikos plėtojimas taikant tarpsektorinį metodą ir glaudžiai bendradarbiaujant su jaunimu, jaunimo srityje dirbančiais asmenimis ir jaunimo organizacijomis yra itin svarbus. Be kitų parengtinų pasiūlymų, esamos struktūrinio dialogo priemonės, pvz., jaunimui skirti pirmininkaujančios valstybės narės renginiai ir Europos jaunimo savaitė, turėtų būti naudojamos rengiant neformalius forumus, kuriuose dalyvautų susijusios politikos srityse dirbantys Tarybos, Komisijos ir Europos Parlamento veikėjai. Reikėtų pasirūpinti, kad kuriant tokius forumus ir vykdant jų veiklą jaunimo atstovai dalyvautų iš pat pradžių, ypatingą dėmesį skiriant socialiniu, kultūriniu ar ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje esančiam jaunimui. Turėtų būti rengiami pasiūlymai dėl didesnio su jaunimo sritimi susijusio tarpsektorinio bendradarbiavimo Taryboje ir jos organuose. c) Reguliariai pateikiamas Europos jaunimo pranešimas apie jaunimo padėtį Europoje galėtų padėti analizuoti ir atkreipti dėmesį į jaunimui susirūpinimą keliančius klausimus ir jo gyvenimo kokybę bei plėtoti jaunimo politiką Europoje. Vykdant struktūrinį dialogą jaunimas turėtų aktyviai prisidėti prie pranešimų proceso. Pranešimai turėtų būti laikomi realiomis paskatomis diskusijoms pagal jų teminius prioritetus skatinti. Siekiant išvengti papildomų pareigų teikti pranešimus nustatymo, tai turėtų būti daroma remiantis rengiant pranešimus pagal atvirą koordinavimo metodą surinkta informacija, galbūt papildant juos atitinkamais valstybių narių, jaunimo organizacijų ir mokslinių tyrimų sektoriaus pateiktais duomenimis bei geros praktikos struktūriniais pavyzdžiais. d) Siekiant padidinti tęstinumą, nuoseklumą ir matomumą jaunimo srityje, turėtų būti optimaliai pasinaudota trijų pirmininkaujančių valstybių narių bendradarbiavimu pagal 18 mėnesių programas. Laikantis Tarybos darbo tvarkos taisyklių (6), tai apimtų laiku vykdomą bendradarbiavimą su trimis iš eilės pirmininkaujančiomis valstybėmis narėmis ir Komisija, kad remiantis Tarybos patvirtinta darbotvarke būtų aiškiai nustatyti teminiai prioritetai ateinantiems trejiems metams. Pirmininkaujančios valstybės narės visų pirma turėtų skirti dėmesį tam, kad būtų susieti atskiri struktūrinio dialogo su jaunimu etapai ir kad būtų užtikrinta galimybė atsižvelgti į su jaunimu apsvarstytus klausimus. e) Turėtų būti sukurta tarpvalstybinė sistema, kuria būtų sudaromos palankesnės sąlygos keistis su jaunimo politika susijusių vietos ir regiono veikėjų geriausia praktika, ypatingą dėmesį skiriant mokymosi kartu veiklai, susijusiai su Europos jaunimo pakto įgyvendinimo vietinių strategijų klausimais. Šio keitimosi rezultatai turėtų būti lengvai prieinami visoms suinteresuotoms šalims ir jie turėtų būti sistemingai vertinami bei panaudojami, tokiu būdu taip pat prisidedant prie jaunimo reikalų ministrų indėlio įgyvendinant Lisabonos tikslus. Šiai keitimosi veiklai turėtų būti padedama planavimo, struktūros nustatymo bei įvertinimo gairėmis. Reikėtų apsvarstyti galimybę sukurti prizų skyrimo sistemą, kad būtų atkreiptas dėmesys į puikius sėkmingo vietinių strategijų įgyvendinimo pavyzdžius ir didinamas informuotumas apie Europos mastu jaunimo srityje atliktą darbą.