LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 42/1

Pagal tarptautinę viešąją teisę teisinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 43 „Suvienodintos saugiųjų įstiklinimo medžiagų patvirtinimo ir jų montavimo transporto priemonėse nuostatos“

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

01 serijos pakeitimų 2 papildymo. Įsigaliojimo data: 2013 m. lapkričio 3 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

1. Taikymo sritis

2. Apibrėžtys

3. Patvirtinimo paraiška

4. Ženklinimas

5. Patvirtinimas

6. Bendrieji reikalavimai

7. Konkretūs reikalavimai

8. Bandymai

9. Saugiosios įstiklinimo medžiagos tipo patvirtinimo pakeitimas ir patvirtinimo išplėtimas

10. Gamybos atitiktis

11. Baudos už gamybos neatitiktį

12. Pereinamojo laikotarpio nuostatos

13. Visiškas gamybos nutraukimas

14. Už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai ir adresai

PRIEDAI

1. Pranešimas

1A. Pranešimas

2. Sudedamųjų dalių patvirtinimo ženklų išdėstymas

2A. Transporto priemonių patvirtinimo ženklų išdėstymas

3. Bendrosios bandymų sąlygos

4. Grūdintieji priekiniai stiklai

5. Tolygiai grūdintosios stiklo plokštės

6. Paprastieji beskeveldriai priekiniai stiklai

7. Beskeveldrio stiklo plokštės

8. Apdorotieji beskeveldriai priekiniai stiklai

9. Plastiku (iš vidaus) padengtas saugusis stiklas

10. Stiklaplasčio priekiniai stiklai

11. Stiklaplasčio plokštės

12. Sudėtiniai stiklo paketai

13. Priekinių stiklų grupavimas patvirtinimo bandymams

14. Standaus plastiko plokštės

15. Lankstaus plastiko plokštės

16. Standaus plastiko sudėtiniai stiklo paketai

17. Nuopjovos aukštinės matavimas ir dūžio vietų nustatymas

18. Transporto priemonių priekinių stiklų bandymo zonų nustatymo taškų V atžvilgiu metodika

19. Motorinių transporto priemonių sėdimųjų vietų taško H ir tikrojo liemens polinkio kampo nustatymo metodika

20. Gamybos atitikties patikros

21. Saugiojo stiklo plokščių montavimo transporto priemonėse nuostatos

1. TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma:

a) saugiosioms įstiklinimo medžiagoms, skirtoms montuoti kaip priekinis arba kitoks stiklas arba kaip pertvara L (su kėbulu), M, N, O ir T (1) kategorijų transporto priemonėse;

b) M, N ir O kategorijų transporto priemonėms, atsižvelgiant į šių medžiagų montavimą;

abiem atvejais, išskyrus šviesos ir šviesos signalizacijos įtaisų ir prietaisų skydų stiklą, specialų neperšaunamą stiklą ir dvigubus langus.

2. APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

2.1.

grūdintasis stiklas –

2.2.

beskeveldris stiklas –

2.2.1. paprastasis beskeveldris stiklas– jeigu nė vienas sudedamasis stiklo sluoksnis nėra apdorotas, arba arba

2.2.2. apdorotasis beskeveldris stiklas– jeigu bent vienas sudedamasis stiklo sluoksnis specialiai apdorotas, kad padidėtų jo mechaninis stiprumas ir kad tuo atveju, jeigu stiklas sudužtų, jo duženos būtų tam tikros būklės;

2.3.

tarpsluoksnis –

2.4.

plastiku padengtas saugusis stiklas –

2.5.

stiklaplastis –

2.6.

plastikinis stiklas –

2.6.1. standusis plastikinis stiklas– plastikinė įstiklinimo medžiaga, kuri atliekant lankstumo bandymą vertikaliai išlinksta ne daugiau kaip per 50 mm (3 priedo 12 skirsnis);

2.6.2. lankstusis plastikinis stiklas– plastikinė įstiklinimo medžiaga, kuri atliekant lankstumo bandymą vertikaliai išlinksta daugiau kaip per 50 mm (3 priedo 12 skirsnis);

2.7.

dvigubas langas –

2.8.

sudėtinis stiklo paketas –

2.8.1. simetriškas sudėtinis stiklo paketas– sudėtinis stiklo paketas, kurio visos sudedamosios stiklo plokštės yra vienodos (pvz., visos tolygiai grūdintos stiklo plokštės);

2.8.2. nesimetriškas sudėtinis stiklo paketas– sudėtinis stiklo paketas, kuris nepriskiriamas prie simetriškų sudėtinių stiklo paketų;

2.9.

neperšaunamas stiklas –

2.10.

pagrindinė savybė –

2.11.

antrinė savybė –

2.12.

terminas „atsparumo indeksai“ –

2.13.

priekinis stiklas –

2.14.

priekinio stiklo ruošinio plotas –

2.15.

priekinio stiklo polinkio kampas –

2.15.1. polinkio kampas matuojamas transporto priemonei stovint ant lygaus horizontalaus paviršiaus; jeigu tai keleivinė transporto priemonė, ji turi būti paruošta naudoti, su pilnais degalų, aušinimo skysčio ir alyvos rezervuarais, su įrankiais ir atsarginiu ratu arba ratais (jeigu juos transporto priemonės gamintojas tiekia kaip standartinę įrangą); kompensuojama vairuotojo masė ir, jeigu tai keleivinė transporto priemonė, vieno ant priekinės sėdynės sėdinčio keleivio masė, skaičiuojant, kad vairuotojo ir keleivio masė yra po 75 ± 1 kg;

2.15.2. transporto priemonės su hidropneumatine, hidrauline arba pneumatine pakaba arba automatiniu prošvaisos reguliavimo pagal apkrovą įtaisu, bandomos įprastomis gamintojo nurodytomis eksploatacijos sąlygomis;

2.16.

priekinių stiklų grupė –

2.16.1. plokščias priekinis stiklas– priekinis stiklas be įprasto išlinkio, dėl kurio nuopjovos aukštinė per kiekvieną ilginį metrą padidėja daugiau kaip 10 mm;

2.16.2. lenktas priekinis stiklas– priekinis stiklas su įprastu išlinkiu, dėl kurio nuopjovos aukštinė per kiekvieną ilginį metrą padidėja daugiau kaip 10 mm;

2.17.

stiklo plokštė –

2.17.1. lenkta stiklo plokštė– stiklo plokštė, kurios nuopjovos aukštinės h aukštis kas kiekvieną ilginį metrą yra didesnis kaip 10 mm;

2.17.2. plokščia stiklo plokštė– stiklo plokštė, kurios nuopjovos aukštinės aukštis kas kiekvieną ilginį metrą yra ne mažesnis kaip 10 mm;

2.18.

nuopjovos aukštinė h –

2.19.

saugiosios įstiklinimo medžiagos tipas –

2.19.1. nors pasikeitus pagrindinėms savybėms gaminys tampa naujo tipo gaminiu, pripažįstama, kad tam tikrais atvejais pakitus formai ir matmenims nebūtina atlikti visų bandymų. Atskiruose prieduose nustatytiems bandymams atlikti stiklas gali būti grupuojamas, jeigu akivaizdu, kad pagrindinės to stiklo savybės yra panašios;

2.19.2. įvairus stiklas, kuris skiriasi tik antrinėmis savybėmis, gali būti laikomas to paties tipo stiklu; tačiau tam tikrus bandymus galima atlikti naudojant tokio stiklo pavyzdžius, jeigu šių bandymų atlikimas aiškiai privalomas pagal bandymų sąlygas;

2.20.

vardinis storis –

2.21.

išlinkis r –

2.22.

GSK (galvos sužalojimo koeficientų) vertė –

2.23.

būtinasis saugusis stiklas, vairuotojui užtikrinantis matomumą:

2.23.1. būtinasis saugusis stiklas, vairuotojui užtikrinantis matomumą priekiniame regos lauke– visas priešais plokštumą, kertančią vairuotojo tašką R ir statmeną išilginei transporto priemonės vidurio plokštumai, esantis stiklas, per kurį vairuotojas gali matyti kelią, vairuodamas transporto priemonę arba ja manevruodamas;

2.23.2. būtinasis saugusis stiklas, vairuotojui užtikrinantis matomumą galiniame regos lauke– visas už plokštumos, kertančios vairuotojo tašką R ir statmenos išilginei transporto priemonės vidurio plokštumai, esantis stiklas, per kurį vairuotojas gali matyti kelią, vairuodamas transporto priemonę arba ja manevruodamas;

2.24.

neskaidri uždanga –

2.25.

tamsinta juosta –

2.26.

priekinio stiklo skaidri sritis –

2.27.

projektinis stiklo kontūras –

2.28.

optinis iškraipymas –

2.29.

antrinis atvaizdas –

2.30.

antrinio atvaizdo atsiskyrimas –

2.31.

pastovusis šviesos pralaidumas –

2.32.

projektinis sėdynės atlošo kampas –

2.33.

pavyzdys –

2.34.

bandinys –

2.35.

transporto priemonės tipas, atsižvelgiant į saugiojo stiklo įmontavimą –

a) gamintoju;

b) gamintojo naudojamu tipo ženklinimu;

c) esminiais konstrukcijos ir projektavimo aspektais;

2.36.

centrinė vairavimo padėtis –

3. PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1. Įstiklinimo medžiagos tipo patvirtinimas

Įstiklinimo medžiagos tipo patvirtinimo paraišką teikia gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas šalyje, kurioje teikiama paraiška.

3.2. Pagal kiekvieną įstiklinimo medžiagos tipą prie paraiškos pridedama po tris toliau nurodytų dokumentų egzempliorius su tokia informacija:

3.2.1. techninis aprašas, apimantis visas pagrindines ir antrines savybes, ir

3.2.1.1. jeigu įstiklinimo medžiaga nėra priekinis stiklas, ne didesnės kaip A4 formato arba tokiu formatu sulankstytos diagramos, kuriose nurodoma: didžiausias plotas; mažiausias kampas tarp dviejų gretimų bandinio kraštų; didžiausia nuopjovos aukštinė, jeigu taikytina;

3.2.1.2. jeigu tai priekinis stiklas: 3.2.1.2.1. priekinių stiklų modelių, dėl kurių norima gauti patvirtinimą, sąrašas, nurodant transporto priemonės gamintojo pavadinimą, transporto priemonės tipą ir kategoriją; 3.2.1.2.2. 1:1 mastelio, jeigu tai M1 kategorijos transporto priemonė, arba 1:10 mastelio, jeigu tai kitos kategorijos transporto priemonė, priekinio stiklo ir jo įrengimo transporto priemonėje brėžiniai ir diagramos, kurie turi būti pakankamai išsamūs, kad būtų matoma: 3.2.1.2.2.1. priekinio stiklo padėtis vairuotojo sėdynės taško R atžvilgiu, jeigu taikytina; 3.2.1.2.2.2. priekinio stiklo polinkio kampas; 3.2.1.2.2.3. sėdynės atlošo polinkio kampas; 3.2.1.2.2.4. sričių, kuriose tikrinamos optinės savybės, padėtis ir dydis, ir, jeigu taikytina, skirtingo grūdinimo plotas; 3.2.1.2.2.5. priekinio stiklo ruošinio plotas; 3.2.1.2.2.6. didžiausia priekinio stiklo nuopjovos aukštinė; 3.2.1.2.2.7. mažiausias priekinio stiklo išlinkio spindulys (tik priekinių stiklų grupavimo tikslais);

3.2.1.3. jeigu tai sudėtinis stiklo paketas, ne didesnės kaip A4 formato arba tokiu formatu sulankstytos diagramos, kuriose, be 3.2.1.1 skirsnyje minėtos informacijos, nurodoma: kiekvienos sudedamosios stiklo plokštės tipas; klijavimo būdas; vardinis tarpo tarp dviejų plokščių dydis.

3.3. Be to, patvirtinimo paraiškos teikėjas pateikia tiek bandinių arba gatavų atitinkamo modelio pavyzdžių, kiek jų būtina pateikti pagal susitarimą su technikos tarnyba, atsakinga už bandymus.

3.4. Transporto priemonės patvirtinimas

Paraišką dėl transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į joje sumontuotą saugųjį stiklą pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

3.5. Prie paraiškos pridedama po tris toliau nurodytų dokumentų egzempliorius su šia išsamia informacija:

3.5.1. tinkamo mastelio transporto priemonės brėžinys, kuriame parodyta:

3.5.1.1. priekinio stiklo padėtis transporto priemonės taško R atžvilgiu;

3.5.1.2. priekinio stiklo polinkio kampas;

3.5.1.3. sėdynės atlošo polinkio kampas;

3.5.2. techniniai priekinio stiklo ir visų kitų įstiklinimo medžiagų duomenys, pirmiausia:

3.5.2.1. naudojamos medžiagos;

3.5.2.2. patvirtinimo numeriai;

3.5.2.3. 5.5 skirsnyje aprašyti papildomi ženklai.

3.6. Už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai pateikiama transporto priemonė, atitinkanti tipą, kurį norima patvirtinti.

4. ŽENKLINIMAS

4.1. Kiekviena saugiosios įstiklinimo medžiagos dalis, įskaitant patvirtinimo tikslais pateiktus pavyzdžius ir bandinius, paženklinama gamintojo prekės pavadinimu arba ženklu, nurodytu 1 priedo 3 dalyje. Pagamintos dalys paženklinamos pagal JT EEK taisyklę Nr. 43 pagrindiniam gamintojui suteiktu numeriu. Ženklas turi būti aiškus ir nenutrinamas.

5. PATVIRTINIMAS

5.1. Įstiklinimo medžiagos tipo patvirtinimas

Jeigu patvirtinti pateikti pavyzdžiai atitinka šios taisyklės 6–8 dalių reikalavimus, atitinkamam saugiosios įstiklinimo medžiagos tipui suteikiamas patvirtinimas.

5.2. Patvirtinimo numeris suteikiamas kiekvienam tipui, kaip apibrėžta 5, 7, 11, 12, 14, 15 ir 16 prieduose, arba, jeigu tai priekiniai stiklai, kiekvienai patvirtintai grupei. Pirmieji du jo skaitmenys (šiuo metu – 01, t. y. pradinė taisyklės versija) rodo pakeitimų seriją, į kurią įtraukti naujausi ir svarbiausi techniniai taisyklės pakeitimai, galiojantys suteikiant patvirtinimą. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio paskirti kitam saugiosios įstiklinimo medžiagos tipui arba kitai tokių medžiagų grupei.

5.3. Apie saugiosios įstiklinimo medžiagos tipo patvirtinimą, išplėtimo patvirtinimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą pagal šią taisyklę pranešama šią taisyklę taikančioms Susitarimo šalims, naudojant šios taisyklės 1 priede ir jo priedėliuose pateikto pavyzdžio blanką.

5.3.1. Jeigu tai priekiniai stiklai, prie pranešimo apie patvirtinimą pridedamas dokumentas, kuriame pagal 1 priedo 8 priedėlį nurodomi visi patvirtintai grupei priskiriami priekinių stiklų modeliai ir tos grupės ypatumai.

5.4. Be 4.1 skirsnyje nustatyto ženklinimo, prie kiekvienos pagal šią taisyklę patvirtintą tipą atitinkančios įstiklinimo medžiagos ir sudėtinio stiklo paketo dalies pritvirtinamas aiškus tarptautinis patvirtinimo ženklas. Taip pat gali būti pritvirtintas specialus patvirtinimo ženklas, suteiktas kiekvienai sudėtinį stiklo paketą sudarančiai plokštei. Šis patvirtinimo ženklas turi būti sudarytas iš:

5.4.1. apskritimo, kuriame įrašyta raidė E, o po jos – patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (2);

5.4.2. 5.4.1 skirsnyje nurodyto apskritimo dešinėje pusėje įrašyto šios taisyklės numerio, po jo įrašytos raidės R, brūkšnelio ir patvirtinimo numerio.

5.5. Šalia pirmiau nurodyto patvirtinimo ženklo pritvirtinami šie papildomi simboliai:

5.5.1. jeigu tai priekinis stiklas:

I jeigu tai grūdintas stiklas;

II jeigu tai paprastasis beskeveldris stiklas;

III jeigu tai apdorotasis beskeveldris stiklas;

IV jeigu tai stiklaplastis;

5.5.2. V jeigu tai saugusis stiklas, kurio pastovusis šviesos pralaidumas mažesnis kaip 70 %;

5.5.3. VI jeigu tai sudėtinis stiklo paketas;

5.5.4. VII jeigu tai tolygiai grūdintas stiklas, kuris gali būti naudojamas kaip lėtaeigių transporto priemonių, kurių konstrukcinis greitis ne didesnis kaip 40 km/h, priekinis stiklas;

5.5.5. VIII jeigu tai standusis plastikinis stiklas. Be to, toliau nurodytais simboliais pažymima paskirtis: A jeigu tai į priekį nukreiptos plokštės; B jeigu tai šoninis, užpakalinis arba stogo stiklas; C jeigu tai vietų, į kurias atsitrenkti galva yra beveik arba visiškai neįmanoma, įstiklinimo medžiaga.

Plastikinis stiklas, pateiktas 3 priedo 4 dalyje aprašytiems atsparumo dilinimui bandymams, taip pat paženklinamas šiais simboliais:

/L jeigu tai plokštės, kurių šviesos sklaida atlikus 1 000 išorinio paviršiaus poveikio ciklų ne didesnė kaip 2 %, o atlikus 100 vidinio paviršiaus poveikio ciklų – ne didesnė kaip 4 % (žr. 14 ir 16 priedus, 6.1.3.1 skirsnį);

/M jeigu tai plokštės, kurių šviesos sklaida atlikus 500 išorinio paviršiaus poveikio ciklų ne didesnė kaip 10 %, o atlikus 100 vidinio paviršiaus poveikio ciklų – ne didesnė kaip 4 % (žr. 14 ir 16 priedus, 6.1.3.2 skirsnį);

5.5.6. IX jeigu tai lankstusis plastikinis stiklas;

5.5.7. X jeigu tai standaus plastiko sudėtinis stiklo paketas. Be to, toliau nurodytais simboliais pažymima paskirtis:

/A jeigu tai į priekį nukreiptos plokštės;

/B jeigu tai šoninis, užpakalinis arba stogo stiklas;

/C jeigu tai vietų, į kurias atsitrenkti galva yra beveik arba visiškai neįmanoma, įstiklinimo medžiaga.

Plastikinis stiklas, pateiktas 3 priedo 4 dalyje aprašytiems atsparumo dilinimui bandymams, taip pat atitinkamai paženklinamas šiais simboliais:

/L jeigu tai stiklas, kurio šviesos sklaida atlikus 1 000 išorinio paviršiaus poveikio ciklų ne didesnė kaip 2 %, o atlikus 100 vidinio paviršiaus poveikio ciklų – ne didesnė kaip 4 % (žr. 16 priedą, 6.1.3.1 skirsnį);

/M jeigu tai stiklas, kurio šviesos sklaida atlikus 500 išorinio paviršiaus poveikio ciklų ne didesnė kaip 10 %, o atlikus 100 vidinio paviršiaus poveikio ciklų – ne didesnė kaip 4 % (žr. 16 priedą, 6.1.3.2 skirsnį);

5.5.8. XI jeigu tai beskeveldrio stiklo plokštės;

5.5.9. XII jeigu tai stiklaplasčio plokštės;

5.5.10. /P jeigu tai saugusis stiklas, kuris pagamintas iš stiklo ir kurio vidinis paviršius padengtas plastiko sluoksniu.

5.6. Patvirtinimo ženklas ir simbolis turi būti lengvai įskaitomi ir nenutrinami. Į patvirtinimo ženklą turi būti įtraukti papildomi simboliai.

5.7. Šios taisyklės 2 priede pateikta patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžių.

5.8. Transporto priemonės patvirtinimas

Jeigu patvirtinti pagal šią taisyklę pateikta transporto priemonė atitinka šios taisyklės 21 priedo reikalavimus, tam transporto priemonės tipui suteikiamas patvirtinimas.

5.9. Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys (šiuo metu – 01, t. y. pradinė taisyklės versija) rodo pakeitimų seriją, į kurią įtraukti naujausi ir svarbiausi techniniai taisyklės pakeitimai, galiojantys suteikiant patvirtinimą. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio priskirti kitam transporto priemonių tipui, kaip pirmiau apibrėžta 2.35 skirsnyje.

5.10. Apie transporto priemonės tipo patvirtinimą, išplėtimo patvirtinimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę pranešama šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudojant šios taisyklės 1A priede pateikto pavyzdžio blanką.

5.11. Ant kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonės tipą, patvirtinimo blanke nurodytoje lengvai pasiekiamoje vietoje pritvirtinamas aiškus tarptautinis patvirtinimo ženklas, sudarytas iš:

5.11.1. apskritimo, kuriame įrašyta raidė E, o po jos – patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (3);

5.11.2. 5.11.1 skirsnyje nurodyto apskritimo dešinėje pusėje įrašyto šios taisyklės numerio, po jo įrašytos raidės R, brūkšnelio ir patvirtinimo numerio.

5.12. Jeigu transporto priemonė atitinka pagal vieną arba daugiau prie Susitarimo pridėtų taisyklių patvirtintą transporto priemonės tipą, pagal šią taisyklę patvirtinimą išdavusioje šalyje 5.11.1 skirsnyje nurodyto ženklo galima pakartotinai neteikti; tokiu atveju visų taisyklių, pagal kurias šalyje, suteikusioje patvirtinimą pagal šią taisyklę, buvo suteiktas patvirtinimas, papildomi numeriai ir simboliai surašomi stulpeliais dešinėje 5.11.1 skirsnyje aprašyto ženklo pusėje.

5.13. Patvirtinimo ženklas turi būti lengvai įskaitomas ir nenutrinamas.

5.14. Patvirtinimo ženklas pateikiamas šalia gamintojo pritvirtintos transporto priemonės informacinės lentelės arba ant jos.

5.15. Šios taisyklės 2A priede pateikta patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžių.

6. BENDRIEJI REIKALAVIMAI

6.1. Visos įstiklinimo medžiagos, įskaitant priekiniams stiklams gaminti skirtas įstiklinimo medžiagas, turi būti tokios, kad joms sudužus, kiltų kaip galima mažesnis pavojus susižeisti. Įstiklinimo medžiagos turi būti pakankamai atsparios per nelaimingus atsitikimus, galinčius įvykti esant įprastam transporto eismui, taip pat atmosferos, temperatūros ir cheminių medžiagų poveikiui, deginimui ir dilimui.

6.2. Be to, saugiosios įstiklinimo medžiagos turi būti pakankamai skaidrios, pernelyg neiškreipti per priekinį stiklą matomų objektų vaizdo ir nebūti kelių eismo ženklų bei signalų spalvų supainiojimo priežastis. Sudužus priekiniam stiklui, vairuotojas ir toliau turi gana aiškiai matyti kelią, kad galėtų saugiai stabdyti ir sustabdyti vairuojamą transporto priemonę.

7. KONKRETŪS REIKALAVIMAI

Visų tipų saugusis stiklas, atsižvelgiant į kategoriją, kuriai jis yra priskirtas, turi atitikti šiuos konkrečius reikalavimus:

7.1. grūdintieji priekiniai stiklai – 4 priedo reikalavimus;

7.2. tolygiai grūdintosios stiklo plokštės – 5 priedo reikalavimus;

7.3. paprastieji beskeveldriai priekiniai stiklai – 6 priedo reikalavimus;

7.4. paprastieji beskeveldriai priekiniai stiklai – 7 priedo reikalavimus;

7.5. apdorotieji beskeveldriai priekiniai stiklai – 8 priedo reikalavimus;

7.6. plastiku padengtos saugiojo stiklo plokštės, be pirmiau nurodytų atitinkamų reikalavimų – 9 priedo reikalavimus;

7.7. stiklaplasčio priekiniai stiklai – 10 priedo reikalavimus;

7.8. stiklaplasčio priekiniai stiklai – 11 priedo reikalavimus;

7.9. sudėtiniai stiklo paketai – 12 priedo reikalavimus;

7.10. standaus plastiko plokštės – 14 priedo reikalavimus;

7.11. lankstaus plastiko plokštės – 15 priedo reikalavimus;

7.12. standaus plastiko sudėtiniai stiklo paketai – 16 priedo reikalavimus.

8. BANDYMAI

8.1. Šioje taisyklėje nustatyti šie bandymai:

8.1.1. Skilimo bandymas

Šio bandymo tikslas:

8.1.1.1. patikrinti, ar suskilus stiklo plokštei susidariusios skeveldros ir atplaišos yra tokios, kad susižalojimo rizika būtų kuo mažesnė;

8.1.1.2. jeigu tai priekinis stiklas, patikrinti matomumą jam suskilus. Mechaninio stiprumo bandymas

8.1.2. Bandymas smūgiuojant rutuliu

8.1.2.1. Šis bandymas atliekamas dvejopai:

vienam bandymui naudojamas 227 g rutulys, kitam – 2 260 g rutulys.

8.1.2.1.1. Bandymas smūgiuojant 227 g rutuliu: šio bandymo tikslas – įvertinti beskeveldrio stiklo tarpsluoksnio sukibimą ir tolygiai grūdinto stiklo bei plastikinio stiklo mechaninį stiprumą.

8.1.2.1.2. Bandymas smūgiuojant 2 260 g rutuliu: šio bandymo tikslas – nustatyti beskeveldrio stiklo atsparumą rutulio prasiskverbimui.

8.1.2.2. Bandymas smūgiuojant galvos maketu

Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar įstiklinimo medžiaga atitinka reikalavimus, kad susižalojimas vairuotojui galva atsitrenkus į priekinį stiklą, beskeveldrio stiklo, stiklaplasčio arba standaus plastiko plokštes, kurios nėra priekinis stiklas, taip pat į sudėtinius stiklo paketus, naudojamus šoniniuose languose, būtų kaip galima mažesnis.

8.1.3. Atsparumo aplinkos poveikiui bandymas

8.1.3.1. Atsparumo dilimui bandymas

Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar saugiojo stiklo atsparumas dilimui neviršija nustatytos vertės.

8.1.3.2. Atsparumo aukštai temperatūrai bandymas

Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar beskeveldrio stiklo arba stiklaplasčio, ilgą laiką veikiamo aukšta temperatūra, tarpsluoksnyje neatsiranda pūslių arba kitokių defektų.

8.1.3.3. Atsparumo spinduliuotei bandymas

Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar labai sumažėja ilgą laiką spinduliuotės veikiamų beskeveldrio stiklo plokščių, stiklaplasčio arba plastiku padengto stiklo šviesos pralaidumas ir ar įstiklinimo medžiaga labai išblunka.

8.1.3.4. Atsparumo drėgmei bandymas

Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar beskeveldrio stiklo plokštės, stiklaplasčio plokštės, plastiku padengtas stiklas ir standusis plastikas išlaikys ilgalaikį atmosferos drėgmės poveikį ir ar nepablogės jų kokybė.

8.1.3.5. Atsparumo temperatūros pokyčiams bandymas

Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar labai nepasikeis ilgą laiką pakaitomis aukšta ir žema (ribine) temperatūra veikiamo plastiko, panaudoto gaminant saugųjį stiklą, kokybė.

8.1.3.6. Atsparumo imituojamoms oro sąlygoms bandymas

Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar saugusis plastikinis stiklas atsparus imituojamoms oro sąlygoms.

8.1.3.7. Įpjovimo bandymas

Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar dilimui atspari standžiojo plastikinio stiklo danga pakankamai atitinka sukibimo reikalavimus.

8.1.4. Optinės savybės

8.1.4.1. Šviesos pralaidumo bandymas

Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar pastovusis saugiojo stiklo pralaidumas neviršija nustatytos vertės.

8.1.4.2. Optinio iškraipymo bandymas

Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar per priekinį stiklą matomų objektų vaizdai neiškraipomi taip, kad galėtų suklaidinti vairuotoją.

8.1.4.3. Antrinio atvaizdo atsiskyrimo bandymas

Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar kampinis antrinio atvaizdo atsiskyrimas nuo pirminio atvaizdo neviršija nustatytos vertės.

8.1.5. Degimo pobūdžio (atsparumo liepsnai) bandymas

Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar saugiosios įstiklinimo medžiagos degimo sparta yra pakankamai maža.

8.1.6. Atsparumo cheminėms medžiagoms bandymas

Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar saugiosios įstiklinimo medžiagos yra atsparios cheminių medžiagų, galinčių būti arba naudojamų transporto priemonėje (pvz., valymo mišinių), poveikiui nepablogėjant jų kokybei.

8.1.7. Lankstumo ir sulenkimo bandymas

Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar plastikinis stiklas priskirtinas standžiųjų ar lanksčiųjų medžiagų kategorijai.

8.2. Privalomi bandymai

8.2.1. Su saugiomis įstiklinimo medžiagomis atliekami toliau pateiktoje lentelėje nurodyti bandymai. 8.2.1.1 ir 8.2.1.2.

8.2.1.1. Su saugiomis įstiklinimo medžiagomis atliekami toliau pateiktoje lentelėje nurodyti bandymai:

Bandymai Priekinis stiklas Stiklo plokštės Grūdintas stiklas Paprastasis beskeveldris stiklas Apdorotas beskeveldris stiklas Stiklaplastis Grūdintas stiklas Beskeveldris stiklas Stiklaplastis I I-P II II-P III III-P IV Skilimo A4/2 A4/2 — — A8/4 A8/4 — A5/2 — — Mechaninio stiprumo — 227 g rutuliu — — A6/4.3 A6/4.3 A6/4.3 A6/4.3 A6/4.3 A5/3.1 A7/3 A11/3 — 2 260 g rutuliu — — A6/4.2 A6/4.2 A6/4.2 A6/4.2 A6/4.2 — — — Bandymas smūgiuojant galvos maketu (4) A4/3 A4/3 A6/3 A6/3 A6/3 A6/3 A10/3 — — — Atsparumo dilimui Išorinio paviršiaus — — A6/5.1 A6/5.1 A6/5.1 A6/5.1 A6/5.1 — A6/5.1 A6/5.1 Vidinio paviršiaus — A9/2 — A9/2 — A9/2 A9/2 A9/2 (5) A9/2 (5) A9/2 Atsparumo aukštai temperatūrai — — A3/5 A3/5 A3/5 A3/5 A3/5 — A3/5 A3/5 Atsparumo spinduliuotei — A3/6 A3/6 A3/6 A3/6 A3/6 A3/6 — A3/6 A3/6 Atsparumo drėgmei — A3/7 A3/7 A3/7 A3/7 A3/7 A3/7 A3/7 (5) A3/7 A3/7 Šviesos pralaidumo A3/9.1 A3/9.1 A3/9.1 A3/9.1 A3/9.1 A3/9.1 A3/9.1 A3/9.1 A3/9.1 A3/9.1 Optinio iškraipymo A3/9.2 A3/9.2 A3/9.2 A3/9.2 A3/9.2 A3/9.2 A3/9.2 A3/9.2 (6) — — Antrinio atvaizdo A3/9.3 A3/9.3 A3/9.3 A3/9.3 A3/9.3 A3/9.3 A3/9.3 A3/9.3 (6) — — Atsparumo temperatūros pokyčiams — A3/8 — A3/8 — A3/8 A3/8 A3/8 (5) A3/8 (5) A3/8 Atsparumo liepsnai — A3/10 — A3/10 — A3/10 A3/10 A3/10 (5) A3/10 (5) A3/10 Atsparumo cheminėms medžiagoms — A3/11.2.1 — A3/11.2.1 — A3/11.2.1 A3/11.2.1 A3/11.2.1 (5) A3/11.2.1 (5) A3/11.2.1

8.2.1.2. Su plastikinėmis įstiklinimo medžiagomis atliekami toliau pateiktoje lentelėje nurodyti bandymai:

Plastikas, išskyrus priekinius stiklus Standus plastikas Sudėtiniai stiklo paketai Bandymas Motorinės transporto priemonės Priekabos ir tuščios transporto priemonės Motorinės transporto priemonės Priekabos ir tuščios transporto priemonės Lankstus plastikas Lankstumo A3/12 A3/12 A3/12 A3/12 A3/12 227 g rutuliu A14/5 A14/5 A16/5 A16/5 A15/4 Bandymas smūgiuojant galvos maketu (7) A14/4 — A16/4 — — Šviesos pralaidumo (8) A3/9.1 — A3/9.1 — A3/9.1 Atsparumo liepsnai A3/10 A3/10 A3/10 A3/10 A3/10 Atsparumo cheminėms medžiagoms A3/11 A3/11 A3/11 A3/11 A3/11.2.1 Atsparumo dilimui A14/6.1 — A16/6.1 — — Atsparumo oro sąlygoms A3/6.4 A3/6.4 A3/6.4 A3/6.4 A3/6.4 Atsparumo drėgmei A14/6.4 A14/6.4 A16/6.4 A16/6.4 — Įpjovimo (8) A3/13 — A3/13 — —

8.2.2. Saugioji įstiklinimo medžiaga patvirtinama, jeigu ji atitinka 8.2.1.1 ir 8.2.1.2 skirsniuose nurodytas susijusias nuostatas.

9. SAUGIOSIOS ĮSTIKLINIMO MEDŽIAGOS TIPO PATVIRTINIMO PAKEITIMAS IR PATVIRTINIMO IŠPLĖTIMAS

9.1. Apie kiekvieną saugiosios įstiklinimo medžiagos tipo pakeitimą arba, jeigu tai priekiniai stiklai, priekinio stiklo įtraukimą į grupę, pranešama tipo patvirtinimo institucijai, patvirtinusiai saugiosios įstiklinimo medžiagos tipą. Tuomet ši institucija gali:

9.1.1. nuspręsti, kad atlikti pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir, jeigu tai priekiniai stiklai, kad naujasis tipas priskirtinas patvirtintai priekinių stiklų grupei, ir kad saugioji įstiklinimo medžiaga vis dar atitinka reikalavimus, arba

9.1.2. pareikalauti, kad už bandymus atsakinga technikos tarnyba pateiktų papildomą bandymų protokolą.

9.2. Pranešimas

9.2.1. Apie patvirtinimo suteikimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą (arba patvirtinimo išplėtimą) pirmiau 5.3 skirsnyje nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms Susitarimo šalims.

9.2.2. Patvirtinimą išplėtusi kompetentinga institucija ant kiekvieno pranešimo apie išplėtimą užrašo serijos numerį.

10. GAMYBOS ATITIKTIS

10.1. Gaminių atitikties metodika turi atitikti nurodytą Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ir užtikrinti toliau pateiktų reikalavimų laikymąsi.

10.2. Specialiosios nuostatos

Atliekant Susitarimo 2 priedėlio 2.2 skirsnyje nurodytas patikras, turi būti patikrinta atitiktis šios taisyklės 20 priedo reikalavimams.

10.3. Paprastai Sutarties 2 priedėlio 2.4 skirsnyje nurodytos patikros atliekamos kasmet.

11. BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

11.1. Jeigu nesilaikoma pirmiau 10.1 skirsnyje nustatyto reikalavimo, pagal šią taisyklę saugiosios įstiklinimo medžiagos tipui suteiktas patvirtinimas gali būti panaikintas.

11.2. Jeigu šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina patvirtinimą, kurį anksčiau pati buvo suteikusi, ji, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką, apie tai nedelsdama praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims.

12. PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

12.1. Nuo oficialios šios taisyklės 12 papildymo įsigaliojimo dienos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis negali atsisakyti suteikti patvirtinimą pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais šios taisyklės pradinės versijos 12 papildymu.

12.2. Praėjus 24 mėnesiams nuo įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys patvirtinimus suteikia tik tuo atveju, jeigu sudedamosios dalies arba atskiro įrenginio, kurį norima patvirtinti, tipas atitinka taisyklės 12 papildymo reikalavimus.

12.3. Praėjus 24 mėnesiams nuo 12 papildymo įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti saugiosios įstiklinimo medžiagos patvirtinimą, jeigu ta įstiklinimo medžiaga nepaženklinta šios taisyklės 5.5 skirsnyje nustatytais simboliais.

12.4. Nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo dienos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis negali atsisakyti suteikti patvirtinimą pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.

12.5. Praėjus 24 mėnesiams nuo įsigaliojimo dienos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys patvirtinimus suteikia tik tuo atveju, jeigu saugiosios įstiklinimo medžiagos, kurią norima patvirtinti, tipas atitinka taisyklės su 01 serijos pakeitimais reikalavimus.

12.6. Net ir įsigaliojus šios taisyklės 01 serijos pakeitimams toliau galios saugiosios įstiklinimo medžiagos patvirtinimai pagal šios taisyklės 00 serijos pakeitimus, o šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta ir susitariančiosios šalys negali atsisakyti suteikti patvirtinimo išplėtimą pagal šios taisyklės 00 serijos pakeitimus.

12.7. Net ir po šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos toliau galioja transporto priemonės tipo patvirtinimai pagal šios taisyklės 00 serijos pakeitimus, o šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta ir susitariančiosios šalys negali atsisakyti suteikti patvirtinimo išplėtimus pagal šios taisyklės 00 serijos pakeitimus.

13. VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo saugiosios įstiklinimo medžiagos gamybą, jis apie tai praneša patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką, apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitarimo šalims.

14. UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNIKOS TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitarimo šalys pateikia Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymus atsakingų technikos tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios suteikia patvirtinimus ir kurioms reikia siųsti apie patvirtinimo suteikimą, patvirtinimo išplėtimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą arba patvirtinimo panaikinimą liudijančius pranešimus, pavadinimus ir adresus.

Už patvirtinimo bandymus atsakingos technikos tarnybos turi laikytis darniųjų standartų, susijusių su bandymų laboratorijų veikla (ISO/CEI gairės Nr.25). Be to, jas turėtų paskirti tipo patvirtinimo institucija, kuriai jos atlieka patvirtinimo bandymus.

(1) Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2 punktas.

(2) 1958 m. Susitarimo susitariančiųjų šalių skiriamieji numeriai pateikti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(3) Žr. 2 išnašą.

(4) Be to, šis bandymas atliekamas su sudėtiniais stiklo paketais, kaip nurodyta 12 priedo 3 dalyje (A12/3).

(5) Jeigu vidinis paviršius padengtas plastiku.

(6) Šis bandymas atliekamas tik su tolygiai grūdintosiomis stiklo plokštėmis, skirtomis naudoti kaip lėtaeigių transporto priemonių, kurių konstrukcinis greitis ne didesnis kaip 40 km/h, priekiniai langai.

Pastaba. Lentelėse pateiktos nuorodos, pavyzdžiui, A4/3, rodo 4 priedą ir to priedo 3 skirsnį, kuriame aprašytas atitinkamas bandymas ir pateikti patvirtinimo reikalavimai.

(7) Bandymų reikalavimai taikomi atsižvelgiant į įstiklinimo medžiagos vietą transporto priemonėje.

(8) Taikoma tik tuo atveju, jeigu įstiklinimo medžiagą numatyta naudoti būtinojoje vairuotojui matomumą užtikrinančioje vietoje.

1 PRIEDAS PRANEŠIMAS (Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)) 1 priedėlis Grūdintieji priekiniai stiklai (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos Taisyklės Nr. 43 4 priede arba 9 priede) 2 priedėlis Tolygiai grūdintosios stiklo plokštės (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos Taisyklės Nr. 43 5 priede arba 9 priede) 3 priedėlis Beskeveldriai priekiniai stiklai (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos Taisyklės Nr. 43 6, 8 arba 9 prieduose) 4 priedėlis Beskeveldrio stiklo plokštės (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos Taisyklės Nr. 43 7 priede arba 9 priede 5 priedėlis Stiklaplasčio priekiniai stiklai (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos Taisyklės Nr. 43 10 priede) 6 priedėlis Stiklaplasčio plokštės (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos Taisyklės Nr. 43 11 priede) 7 priedėlis Sudėtiniai stiklo paketai (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos Taisyklės Nr. 43 12 priede arba 16 priede) 8 priedėlis Standaus plastiko plokštės (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, remiantis 14 priedu) 9 priedėlis Lankstaus plastiko plokštės (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, remiantis 15 priedu) 10 priedėlis Priekinių langų sąrašo turinys (1) Apie kiekvieną priekinį langą, kuriam taikomas šis patvirtinimas, pateikiami bent šie duomenys: transporto priemonės gamintojas; transporto priemonės tipas; transporto priemonės kategorija; ruošinio plotas (F); nuopjovos aukštinė (h); išlinkis (r); stiklo montavimo kampas (α); sėdynės atlošo kampas (β); taško R koordinatės (A, B, C) priekinio stiklo viršutinio krašto vidurio atžvilgiu. (1) Šie duomenys pridedami prie šio priedo 1, 2 (jeigu taikytina), 3 ir 5 priedėlių.

1A PRIEDAS PRANEŠIMAS (Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

2 PRIEDAS SUDEDAMŲJŲ DALIŲ PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS (žr. šios taisyklės 5.5 skirsnį) Grūdintieji priekiniai stiklai Toks ant grūdinto priekinio stiklo pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Plastiku padengti grūdintieji priekiniai stiklai Toks ant plastiku padengto grūdintojo priekinio stiklo pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Paprastieji beskeveldriai priekiniai stiklai Toks ant paprastojo beskeveldrio priekinio stiklo pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Plastiku padengti paprastieji beskeveldriai priekiniai stiklai Toks ant plastiku padengto paprastojo beskeveldrio priekinio stiklo pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Apdorotieji beskeveldriai priekiniai stiklai Toks ant apdorotojo beskeveldrio priekinio stiklo pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Stiklaplasčio priekiniai stiklai Toks ant stiklaplasčio priekinio stiklo pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Stiklo plokštės, kurių pastovusis šviesos pralaidumas mažesnis kaip 70 % Toks ant stiklo plokštės, kuriai taikomi 3 priedo 9.1.4 skirsnio reikalavimai, pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Sudėtiniai stiklo paketai, kurių pastovusis šviesos pralaidumas mažesnis kaip 70 % Toks ant sudėtinio stiklo paketo pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Tolygiai grūdintas stiklas, kuris gali būti naudojamas kaip lėtaeigių transporto priemonių, kurių konstrukcinis greitis ne didesnis kaip 40 km/h, priekinis stiklas Toks ant tolygiai grūdinto stiklo pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis, skirta naudoti kaip lėtaeigės transporto priemonės, kurios konstrukcinis greitis ne didesnis kaip 40 km/h, priekinis stiklas, patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Tolygiai grūdintojo stiklo plokštės, kurių pastovusis šviesos pralaidumas ne mažesnis kaip 70 % Toks ant stiklo plokštės, kuriai taikomi 3 priedo 9.1.4 skirsnio reikalavimai, pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Standaus plastiko plokštės Toks ant standaus plastiko plokštės, skirtos į priekį nukreiptiems stiklams, kurių šviesos sklaida atlikus 1 000 išorinio paviršiaus poveikio ciklų ne didesnė kaip 2 %., o atlikus 100 vidinio paviršiaus poveikio ciklų – ne didesnė kaip 4 %, pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Lankstaus plastiko plokštės Toks ant lanksčiojo plastiko plokštės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43,patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Standaus plastiko sudėtiniai stiklo paketai Toks ant standaus plastiko sudėtinio stiklo paketo pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Beskeveldrio stiklo plokštės Toks ant beskeveldrio stiklo plokštės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo,kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. Stiklaplasčio plokštės Toks ant stiklaplasčio plokštės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkama sudedamoji dalis patvirtinta Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus.

2A PRIEDAS TRANSPORTO PRIEMONIŲ PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS A PAVYZDYS (žr. šios taisyklės 5.11 skirsnį) Toks ant transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkamas transporto priemonės tipas, atsižvelgiant į įmontuotą įstiklinimo medžiagą, patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal Taisyklę Nr. 43, patvirtinimo numeris 012439. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 43 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus. B PAVYZDYS (žr. šios taisyklės 5.12 skirsnį) Toks ant transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkamas transporto priemonės tipas patvirtintas Nyderlanduose (E4) pagal taisykles Nr. 43 ir 52. Patvirtinimo numeriai rodo, kad tada, kai buvo suteikti atitinkami patvirtinimai, į Taisyklę Nr. 43 buvo įtraukti 01 serijos pakeitimai, o į Taisyklę Nr. 52 – 01 serijos pakeitimai.

3 PRIEDAS BENDROSIOS BANDYMŲ SĄLYGOS 1. SKILIMO BANDYMAS 1.1. Bandomoji stiklo plokštė neturi būti pritvirtinta standžiai; tačiau ją galima pritvirtinti prie tokios pat stiklo plokštės, lipnia juosta apklijavus visas jos briaunas. 1.2. Stiklas skaldomas maždaug 75 g plaktuku arba kitu įtaisu, kurio smūgio padariniai būtų panašūs. Plaktuko penties išlinkio spindulys turi būti 0,2 ± 0,05 mm. 1.3. Kiekviename nustatytame dūžio taške atliekama po vieną bandymą. 1.4. Skeveldrų tyrimas atliekamas taikant bet kokį metodą, kuris buvo patvirtintas atsižvelgiant į paties skaičiavimo tikslumą ir gebėjimą taikant šį metodą nustatyti tikslią vietą, kurioje turėtų būti atliekami didžiausios ir mažiausios apimties skaičiavimai. Išliekamasis skilimo pobūdžio registravimas pradedamas ne vėliau kaip per 10 sekundžių nuo smūgio, o baigiamas ne vėliau kaip per 3 minutes nuo smūgio. Technikos tarnyba turi saugoti išliekamuosius skilimo pobūdžio įrašus. 2. BANDYMAS SMŪGIUOJANT RUTULIU 2.1. Bandymas smūgiuojant 227 g rutuliu: 2.1.1. Prietaisai 2.1.1.1. 227 ± 2 g masės ir maždaug 38 mm skersmens grūdinto plieno rutulys. 2.1.1.2. Įtaisas rutuliui numesti iš nurodyto aukščio arba įtaisas, suteikiantis rutuliui greitį, prilygstantį tokiam greičiui, kurį rutulys įgautų laisvai krisdamas. Jeigu naudojamas įtaisas rutuliui suteikti tam tikrą greitį, greičio paklaida, lyginant su greičiu, kurį rutulys įgautų laisvai krisdamas, turi būti ± 1 %. 2.1.1.3. Atraminis tvirtinimo įtaisas, kaip parodyta 1 paveiksle, sudarytas iš plieninių 15 mm pločio mechaniškai apdorotų, vienas prie kito pritvirtintų rėmų, tarp kurių įdėti apie 3 mm storio ir 15 mm pločio guminiai tarpikliai (gumos kietis – 50 IRHD). Apatinis rėmas uždedamas ant maždaug 150 mm aukščio plieninės dėžės. Bandinys prispaudžiamas viršutiniu rėmu, kurio masė apie 3 kg. Atraminis rėmas turi būti privirintas prie maždaug 12 mm storio plieno lakšto, padėto ant grindų, tarp atraminio rėmo ir plieno lakšto turi būti įterptas maždaug 3 mm storio gumos lakštas (gumos kietis – 50 IRHD). 1 paveikslas Atrama, naudojama per bandymus smūgiuojant rutuliu 2.1.2. Bandymo sąlygos Temperatūra: 20 ± 5 °C; slėgis: 860–1 060 mbar; santykinis drėgnis: 60 ± 20 %. 2.1.3. Bandinys Bandinys turi būti plokščia kvadrato formos plokštė, kurios kraštinių ilgis 300 + 10 / – 0 mm, arba išpjautas iš plokščiausios priekinio stiklo arba kitos išlenktos stiklo plokštės dalies. Tačiau atliekant bandymą galima naudoti ir lenktą stiklo plokštę. Tokiu atveju reikia užtikrinti, kad tokia saugiojo stiklo plokštė būtų gerai prispausta prie atramos. 2.1.4. Metodika Prieš pradedant bandymą bandinys bent keturias valandas laikomas nustatytoje temperatūroje. Bandinys padedamas ant tvirtinimo įtaiso (2.1.1.3 skirsnis). Bandinio plokštuma turi būti statmena (paklaida iki 3°) rutulio kritimo krypčiai. Bandinys iš lankstaus plastikinio stiklo priveržiamas prie atramos. Rutulį metant iš 6 m arba mažesnio aukščio, smūgio vieta turi būti 25 mm spinduliu nuo bandinio geometrinio centro, o jį metant iš didesnio kaip 6 m aukščio – 50 mm spinduliu nuo bandinio centro. Rutulys turi atsitrenkti į tą bandinio paviršių, kuris, saugiojo stiklo plokštę sumontavus transporto priemonėje, būtų išorinis paviršius. Rutuliu į stiklą galima smogti tik vieną kartą. 2.2. Bandymas smūgiuojant 2 260 g rutuliu: 2.2.1. Prietaisai 2.2.1.1. 2 260 ± 20 g masės ir maždaug 82 mm skersmens grūdinto plieno rutulys. 2.2.1.2. Įtaisas rutuliui numesti iš nurodyto aukščio arba įtaisas, suteikiantis rutuliui greitį, prilygstantį tokiam greičiui, kurį rutulys įgautų laisvai krisdamas. Jeigu naudojamas įtaisas rutuliui suteikti tam tikrą greitį, greičio paklaida, lyginant su greičiu, kurį rutulys įgautų laisvai krisdamas, turi būti ± 1 %. 2.2.1.3. Atraminis tvirtinimo įtaisas turi būti toks, kaip parodyta 1 paveiksle ir kaip aprašyta 2.1.1.3 skirsnyje. 2.2.2. Bandymo sąlygos Temperatūra: 20 ± 5 °C; slėgis: 860–1 060 mbar; santykinis drėgnis: 60 ± 20 %. 2.2.3. Bandinys Bandinys turi būti plokščia kvadrato formos plokštė, kurios kraštinių ilgis 300 + 10 / – 0 mm, arba išpjautas iš plokščiausios priekinio stiklo arba kitos išlenktos saugiojo stiklo plokštės dalies. Tačiau atliekant bandymą galima naudoti ir visą priekinį stiklą arba kitą lenktą saugiojo stiklo plokštę. Tokiu atveju reikia užtikrinti, kad tokia saugiojo stiklo plokštė būtų gerai prispausta prie atramos. 2.2.4. Metodika Prieš pradedant bandymą bandinys bent keturias valandas laikomas nustatytoje temperatūroje. Bandinys padedamas ant tvirtinimo įtaiso (2.1.1.3 skirsnis). Bandinio plokštuma turi būti statmena (paklaida iki 3°) rutulio kritimo krypčiai. Stiklaplasčio bandinys priveržiamas prie atramos. Smūgio vieta turi būti 25 mm spinduliu nuo bandinio geometrinio centro. Rutulys turi atsitrenkti į tą bandinio paviršių, kuris, saugiojo stiklo plokštę sumontavus transporto priemonėje, būtų vidinis paviršius. Rutuliu į stiklą galima smogti tik vieną kartą. 3. BANDYMAS SMŪGIUOJANT GALVOS MAKETU 3.1. Bandymas smūgiuojant galvos maketu nematuojant lėtinimo pagreičio 3.1.1. Prietaisai Galvą imituojantis svarmuo – rutulio arba pusrutulio pavidalo maketas, pagamintas iš beskeveldrio kietmedžio, aptrauktas keičiamu veltiniu, su medine skersine sija arba be jos. Tarp rutulio pavidalo maketo dalies bei skersinės sijos ir kitoje skersinės sijos pusėje esančio tvirtinimo strypo sumontuojama į kaklą panaši tarpinė detalė. Matmenys turi atitikti 2 paveiksle nurodytus matmenis. Bendroji prietaisų masė turi būti 10 ± 0,2 kg. 2 paveikslas Galvą imituojantis svarmuo 3.1.2. Įtaisas, skirtas galvą imituojančiam svarmeniui numesti iš nurodyto aukščio, arba įtaisas, kuriuo galvą imituojančiam svarmeniui suteikiamas greitis, lygiavertis greičiui, kurį tas svarmuo įgautų laisvai krisdamas. Jeigu naudojamas įtaisas galvą imituojančiam svarmeniui suteikti tam tikrą greitį, greičio paklaida, lyginant su greičiu, kurį tas svarmuo įgautų laisvai krisdamas, turi būti ± 1 %. 3.1.3. Plokštiems bandiniams bandyti naudojamas 3 paveiksle parodytas atraminis tvirtinimo įtaisas. Tvirtinimo įtaisas sudaromas iš dviejų 50 mm pločio kraštinės, mechaniškai apdorotų, vienas ant kito sumontuotų plieninių rėmų su maždaug 3 mm storio, 15 ± 1 mm pločio gumos tarpikliais (gumos kietis – 70 IRHD). Viršutinis rėmas prie apatinio rėmo priveržiamas bent aštuoniais varžtais. 3.1.4. Bandymo sąlygos Temperatūra: 20 ± 5 °C; slėgis: 860–1 060 mbar; santykinis drėgnis: 60 ± 20 %. 3.1.5. Metodika 3.1.5.1. Bandymas naudojant plokščią bandinį Plokščias 1 100 + 5 / – 2 mm ilgio ir 500 + 5 / – 2 mm pločio bandinys prieš bandymą bent keturias valandas laikomas esant pastoviai 20 °C± 5 °C temperatūrai. 3 paveikslas Atrama, naudojama per bandymus smūgiuojant galvos maketu Bandinys pritvirtinamas prie atraminių rėmų (3.1.3 skirsnis); varžtams tenkantis sukimo momentas turi būti toks, kad atliekant bandymą bandinys pasislinktų ne daugiau kaip 2 mm. Bandinio plokštuma turi būti iš esmės statmena svarmens kritimo krypčiai. Svarmuo turi smogti ne daugiau kaip per 40 mm nuo bandinio geometrinio centro į tą saugiojo stiklo plokštės paviršių, kuris, šią plokštę sumontavus transporto priemonėje, būtų vidinis paviršius; smogti leidžiama tik vieną kartą. Veltinio dangos paviršius, kuriam tenka smūgis, po 12 bandymų turi būti pakeičiamas. 3.1.5.2. Viso priekinio stiklo bandymai (taikoma tik tada, kai svarmuo metamas iš ne didesnio kaip 1,5 m aukščio) Priekinis stiklas padedamas ant atramos; tarp stovo ir stiklo pakišama maždaug 3 mm storio gumos juosta (gumos kietis – 70 IRHD); šios juostos lietimosi su stiklu per visą jo perimetrą plotis turi būti maždaug 15 mm. Atrama – standi konstrukcija, priderinta apie priekinio stiklo pavidalo taip, kad galvą imituojantis svarmuo smogtų į vidinį stiklo paviršių. Prireikus priekinis stiklas priveržiamas prie atramos. Atrama turi būti padėta ant standaus stovo, ant kurio patiesiamas maždaug 3 mm storio gumos lakštas (gumos kietis – 70 IHRD). Priekinio stiklo paviršius turi būti iš esmės statmenas galvą imituojančio svarmens kritimo krypčiai. Galvą imituojantis svarmuo turi smogti ne daugiau kaip per 40 mm nuo bandinio geometrinio centro į tą saugiojo stiklo paviršių, kuris, šį stiklą sumontavus transporto priemonėje, būtų vidinis paviršius; leidžiama smogti tik vieną kartą. Veltinio dangos paviršius, kuriam tenka smūgis, po 12 bandymų turi būti pakeičiamas. 3.2. Bandymas smūgiuojant galvos maketu matuojant lėtinimo pagreitį 3.2.1. Prietaisai Atliekant bandymus smūgiuojant galvos maketu, kartu nustatant GSK vertes, numetamas 2.1 paveiksle pavaizduotas galvos maketas. Bendroji maketo masė turėtų būti 10,0 + 0,2 / – 0,0 kg. Atraminės plokštės (24) viduryje, sunkio centre sumontuojamas triašis registravimo blokas (26), priimantis pagreičio matuoklių (27) signalus. Pagreičio matuokliai turėtų būti įrengti vertikaliai vienas kito atžvilgiu. Bendras dubens (18) ir dangčio (19), kurie padedami po atramine plokšte (24), tamprumas iš esmės turėtų būti toks, kaip žmogaus kaukolės. Smūgiuojamo galvos maketo tamprumą lemia tarpinio žiedo (13) ir dubens kietis ir storis. 2.1 paveikslas 10 kg galvos maketas 2.1 paveiksle pavaizduoto 10 kg galvos maketo sudedamųjų dalių sąrašas Pozicijos Nr. Sudedamųjų dalių skaičius Įprastas pavadinimas Medžiaga Pastabos 1 1 Magnetinis laikiklis Plienas, DIN 17100 — 2 1 Vibracijos amortizatorius Guma, plienas Skersmuo: 50 mm Storis: 30 mm Sriegis: M10 3 4 Galvos maketo NBC tipo jungtis — — 4 1 Šešiakampė veržlė, DIN 985 — — 5 6 Diskas, DIN 125 — — 6 3 Sandūros detalė — — 7 6 Cilindrinis sraigtas, DIN 912 — — 8 3 Šešiakampė veržlė — — 9 3 Diskas Plienas, DIN 17100 Angos skersmuo: 8 mm Išorinis skersmuo: 35 mm Storis: 1,5 mm 10 3 Guminis žiedas Guma (kietis 60 IRHD) Angos skersmuo: 8 mm Išorinis skersmuo: 30 mm Storis: 10 mm 11 1 Amortizacinis žiedas Popierinė pakuotė Angos skersmuo: 120 mm Išorinis skersmuo: 199 mm Storis: 0,5 mm 12 — — — — 13 1 Tarpinis žiedas Butadieno guma (kietis apie 80 IRHD) Angos skersmuo: 129 mm Išorinis skersmuo: 192 mm Storis: 4 mm 14 3 Kreipiamasis vamzdelis Politetrafluoretenas (PTFE) Vidinis skersmuo: 8 mm Išorinis skersmuo: 10 mm Ilgis: 40 mm 15 3 Šešiakampė veržlė — — 16 3 Sraigtinis varžtas, DIN 976 — — 17 3 Sraigtinė įvorė Lydinys DIN 1709-GD- CuZn 37Pb — 18 1 Dubuo Poliamidas 12 — 19 1 Dangtis Butadieno guma Storis: 6 mm Viena pusė rantuota 20 1 Kreipiamoji įvorė Plienas, DIN 17100 — 21 4 Paslėptinis sraigtas — — 22 1 Amortizacinis diskas Popierinė pakuotė Skersmuo: 65 mm Storis: 0,5 mm 23 — — — — 24 1 Atraminė plokštė Plienas, DIN 17100 — 25 1 Montavimo sraigtas su šešiakampe veržle Stiprumo klasė — 45H — 26 1 Triašis registravimo blokas — — 27 3 Pagreičio matuoklis — — 28 1 Medinė detalė Skroblas, suklijuotas sluoksniais — 29 1 Dengiamoji plokštė Lydinys (AlMg5) — 30 1 Apsauginis dangtis Poliamidas 12 — 3.2.2. Derinimas ir kalibravimas Prieš atliekant bandymą smūgiuojant galvos maketu, galvos maketas pritvirtinamas prie kreipiamosios sistemos skersinio (2.2 paveikslas) ir keltuvu pakeliamas į reikiamą išmetimo aukštį. Atliekant bandymą smūgiuojant galvos maketu, skersinis su galvos maketu atpalaiduojamas. Krentančiam galvos maketui kirtus reguliuojamame aukštyje įrengtą šviesos barjerą, galvos maketas atkabinamas nuo skersinio, skersinio kritimas amortizuojamas, o galvos maketas nukrenta ant pavyzdžio. Numetimo įtaisas arba matavimo laidas neturi paveikti galvos maketo: maketo greičio didėjimui įtakos turi turėti tik sunkio jėga, ir maketas turi kristi vertikaliai. 2.2 paveikslas Bandymo prietaisai, naudojami per bandymą smūgiuojant galvos maketu ir matuojant lėtinimo pagreitį 3.2.2.1. Matuoklis, kuriuo, naudojant 3.2.1 skirsnyje aprašytą galvos maketą, galima nustatyti GSK vertes. 3.2.2.2. Galvos maketo kalibravimo įranga Numetimo įtaisu turi būti galima tiksliai (1 mm tikslumu) nustatyti 50–254 mm aukštį. Esant tokiam išmetimo aukščiui, kreipiamoji sistema nebūtina. Plieninė dūžio plokštė, pagaminta iš 600 mm × 600 mm dydžio, ne plonesnės kaip 50 mm storio plieno plokštės. Dūžio paviršius privalo būti poliruotas: paviršiaus šiurkštis Rmax = 1 mm, leidžiamas lygumo nuokrypis t = 0,05 mm. 3.2.2.3. Galvos maketo kalibravimas ir derinimas Prieš kiekvieną bandymų seką, bet ne rečiau kaip kas 50 kiekvienos sekos bandymų, galvos maketas sukalibruojamas ir prireikus suderinamas. Dūžio plokštė turi būti švari ir sausa, per bandymą ji turi būti neaktyviąja puse paguldyta ant betoninio pagrindo. Galvos maketas vertikalia kryptimi numetamas ant dūžio plokštės. Taikomi tokie išmetimo aukščio (matuojama nuo žemiausiojo galvos maketo taško iki dūžio plokštės paviršiaus) variantai: 50, 100, 150 ir 254 mm. Turėtų būti registruojamos lėtinimo pagreičio kreivės. Didžiausias lėtinimo pagreitis az užregistruotas taikant įvairų išmetimo aukštį z ašyje, turi neviršyti toliau pateiktoje lentelėje nustatytų ribų: Išmetimo aukštis, mm Didžiausias lėtinimo pagreitis az kaip pagreičio, pasiekto dėl sunkio g, kartotinis 50 64 ± 5 100 150 ± 7 150 107 ± 5 254 222 ± 12 Lėtinimo pagreičio kreivės turėtų būti pagrįstos vienmode vibracija. Lėtinimo pagreičio kreivė, kai galvos maketas numetamas iš 254 mm aukščio, brėžiama ne trumpiau kaip 1,2 ms ir ne ilgiau kaip 1,5 ms, kai g daugiau kaip 100. Jeigu nesilaikoma 3.2.2.3 skirsnio reikalavimų, galvos maketo tamprumas suderinamas keičiant atraminės plokštės (24) tarpinio žiedo (13) storį. Gali būti atlikti pataisymai, pareguliuojant tris savaiminio fiksavimo šešiakampes veržles (8), užsuktas ant sraigtinių varžtų (16), kuriais dubuo (18) pritvirtintas prie atraminės plokštės (24). Po šešiakampėmis veržlėmis (8) padėti guminiai žiedai (10) turi būti netrapūs ir neįtrūkę. Pažeistas dūžio paviršiaus dangtis (19) ir tarpinis žiedas (13) visada turėtų būti nedelsiant pakeičiami, ypač jeigu nebeįmanoma suderinti maketo. 3.2.3. Plokštiems bandiniams bandyti skirtas atraminis tvirtinimo įtaisas turi būti toks, kaip aprašyta 3.1.3 skirsnyje. 3.2.4. Bandymo sąlygos nustatytos 3.1.4 skirsnyje. 3.2.5. Visos plokštės bandymai (taikoma, kai išmetimo aukštis 1,5–3 m). Plokštė paguldoma ant atramos, tarp jų įterpiant maždaug 3 mm storio gumos juostą (gumos kietis – 70 IHRD). Plokštė priveržiama prie atraminės konstrukcijos naudojant atitinkamus įtaisus. Plokštės paviršius turi būti iš esmės statmenas galvą imituojančio svarmens kritimo krypčiai. Galvą imituojantis svarmuo turi smogti ne daugiau kaip per 40 mm nuo bandinio geometrinio centro į tą plokštės paviršių, kuris, šią plokštę sumontavus transporto priemonėje, būtų vidinis plastikinės plokštės paviršius; leidžiama smogti tik vieną kartą. Pradedant nuo pasirinkto pradinio išmetimo aukščio, išmetimo aukštis per kiekvieną tolesnį bandymą turėtų būti padidinamas po 0,5 m. Lėtinimo pagreičio kreivės, susidarančios į pavyzdį smūgiuojant ax, ay ir az pagreičiu, turėtų būti registruojamos per laiką t. Baigus bandymą smūgiuojant galvos maketu, reikėtų patikrinti, ar įstiklinimo plokštės briauna per montavimo taškus nepajudėjo daugiau kaip per 2 mm ir ar buvo laikomasi reikalavimo dėl dūžio taško. Vertikalaus dūžio lėtinimo pagreičio sudedamosios vertės ax ir ay turėtų būti mažesnės už 0,1 az. 3.2.6. Vertinimas Lėtinimo pagreičio kreivės turėtų būti vertinamos taip: galutinis lėtinimo pagreitis ares(t) sunkio centre, kaip nurodyta 1 lygtyje, sudarytoje remiantis išmatuoto lėtinimo pagreičio kreivėmis ax(t), ay(t) ir az(t), nustatomas atsižvelgiant į kelias pagreičio, susidarančio dėl sunkio, vertes. 1. Turėtų būti nustatytas laikas, kurį ares vertė nuolat viršijo 80 g, ir didžiausias lėtinimo pagreitis iš ares verčių. Pagal toliau pateiktą 2 lygtį turėtų būti apskaičiuota GSK vertė, rodantį pavojaus patirti kaukolės ir smegenų sužalojimą buku paviršiumi dydį: 2. Integralo ribos t1 ir t2 turėtų būti parinktos taip, kad būtų gauta didžiausioji integralo vertė. 4. ATSPARUMO DILIMUI BANDYMAS 4.1. Prietaisai 4.1.1. Abrazyvinio prietaiso (1) schema parodyta 4 paveiksle. Prietaisas yra sudarytas: iš horizontalaus sukamojo rato su centrinio tvirtinimo veržtuvu, besisukančiu prieš laikrodžio rodyklę 65–75 aps./min. 4 paveikslas Abrazyvinio prietaiso schema Dilinimo prietaiso schema dviejų lygiagrečių svirčių su specialiais abrazyviniais diskais, laisvai besisukančiais apie horizontalią rutuliniame guolyje įtaisytą ašį; kiekvienas diskas bandinį spaudžia 500 g slėgiu. Dilinimo prietaiso sukamasis ratas turi suktis tolygiai, iš esmės vienoje plokštumoje (nuokrypis nuo šios plokštumos 1,6 mm atstumu nuo sukamojo rato krašto negali būti didesnis kaip ± 0,05 mm). Diskai turi būti sumontuoti taip, kad liesdami besisukantį bandinį suktųsi į priešingas puses ir veiktų taip, jog per kiekvieną bandinio apsisukimą diskai maždaug 30 cm2 ploto skritulyje du kartus prisispaustų prie bandinio ir išilgai lenktų linijų trintųsi į bandinio paviršių. 4.1.2. Kiekvienas abrazyvinis diskas (2) turi būti 45–50 mm skersmens ir 12,5 mm storio ir turi būti pagamintas iš specialių kruopščiai išrūšiuotų abrazyvinių medžiagų, įterptų į vidutinio kietumo gumą. Diskų kietumas turi būti 72 ± 5 IRHD, matuojant keturiuose vienodu atstumu vienas nuo kito nutolusiuose abrazyvinio paviršiaus vidurio linijoje esančiuose taškuose, kai apkrova veikia vertikalia kryptimi išilgai disko skersmens, o rodmenys registruojami praėjus 10 sekundžių nuo visos apkrovos poveikio. Siekiant užtikrinti, kad abrazyvinių diskų paviršius būtų visiškai lygus, abrazyviniai diskai paruošiami naudoti labai lėtai juos sukant prispaudus prie plokščio stiklo lakšto. 4.1.3. Šviesos šaltinis – kaitinimo lempa, kurios kaitinamasis siūlas yra gretasienio formos kolboje, kurios matmenys 1,5 mm × 1,5 m × 3 mm. Lempos kaitinamojo siūlo įtampa turi būti tokia, kad spalvinė temperatūra būtų 2 856 ± 50 K. Ši įtampa stabilizuojama ± 1/1 000 ribose. Įtampai patikrinti naudojamas pakankamo tikslumo prietaisas. 4.1.4. Optinė sistema, sudaryta iš lęšio, kurio židinio nuotolis f ne mažesnis kaip 500 mm ir kuris patikslintas atsižvelgiant į chromatinę aberaciją. Visiškai atidaryta lęšio apertūra turi būti ne didesnė kaip f/20. Atstumas tarp lęšio ir šviesos šaltinio sureguliuojamas taip, kad šviesos srautas būtų iš esmės lygiagretus. Kad šviesos srauto skersmuo būtų ne didesnis kaip 7 mm ± 1 mm, įterpiama diafragma. Ši diafragma įterpiama 100 ± 50 mm atstumu nuo lęšio, kitoje šviesos šaltinio pusėje. 4.1.5. Išsklaidytos šviesos matavimo įranga (žr. 5 paveikslą) sudaroma iš fotoelemento su 200–250 mm skersmens fotometriniu rutuliu. Rutulyje padaromos angos šviesai įeiti ir išeiti. Įėjimo anga turi būti apskrita, o jos skersmuo turi būti bent du kartus didesnis už šviesos srauto skersmenį. Laikantis toliau 4.4.3 skirsnyje aprašytos tvarkos, rutulio išėjimo angoje įrengiama šviesos gaudyklė arba standartinis atšvaitas. Kai šviesos srauto sklidimo kelyje nėra bandinio, šviesos gaudyklė turi sugerti visą šviesą. Šviesos srauto ašis turi kirsti įėjimo ir išėjimo angų centrą. Laikantis toliau 4.4.3 skirsnyje aprašytos tvarkos, rutulio išėjimo angoje įrengiama šviesos gaudyklė arba standartinis atšvaitas. Kai šviesos srauto sklidimo kelyje nėra bandinio, šviesos gaudyklė turi sugerti visą šviesą. Fotoelementas įmontuojamas taip, kad į jį nepatektų šviesa, sklindanti tiesiai iš įėjimo angos arba nuo standartinio atšvaito. Fotometrinio rutulio ir standartinio atšvaito vidinis paviršius turi būti matinis, neatrankinis, atspindžio geba turi būti iš esmės vienoda. Fotoelemento išėjimo signalas turi būti tiesinis su leidžiama ± 2 % naudojamo šviesos stiprio paklaida. Prietaisas turi būti suprojektuotas taip, kad, kai rutulys yra tamsus, galvanometro nuokrypio nebūtų. Visi prietaisai turi būti reguliariai tikrinami, naudojant nustatytus kalibruotus etaloninius matinius paviršius. Jeigu matinis paviršius matuojamas naudojant įrangą arba metodus, kurie skiriasi nuo pirmiau apibrėžtųjų, prireikus rezultatai patikslinami, kad atitiktų rezultatus, užregistruotus su pirmiau aprašytais prietaisais. 5 paveikslas Nefelometras 4.2. Bandymo sąlygos Temperatūra: 20 ± 5 °C; slėgis: 860–1 060 mbar; santykinis drėgnis: 60 ± 20 %. 4.3. Bandiniai Bandiniai turi būti plokščios kvadrato formos plokštės, kurių kraštinių ilgis 100 mm, o abu paviršiai yra visiškai lygūs ir, jeigu reikia, su 6,4 mm + 2/ – 0 skersmens viduryje išgręžtomis tvirtinimo skylėmis. 4.4. Metodika Atsparumo dilimui bandymas atliekamas su tuo bandinio paviršiumi, kuris yra išorinis įstiklinimo plokštės paviršius, kai plokštė sumontuojama transporto priemonėje, o jeigu tai plokštė su plastiko danga – ir su vidiniu plokštės paviršiumi. 4.4.1. Prieš pat dilinimo pradžią ir tuojau po jo bandiniai nuvalomi taip: a) nuvalomi lininiu audiniu tekančio švaraus vandens srovėje; b) išskalaujami distiliuotu arba demineralizuotu vandeniu; c) nusausinami pučiant deguonį arba azotą; d) vandens lašeliai, kurių galėjo likti, pašalinami bandinį švelniai šluostant drėgnu lininiu audiniu. Prireikus bandiniai iš abiejų pusių nusausinami dviem lininėmis audinio atraižomis. Nereikėtų naudoti ultragarsinės įrangos. Nuvalytus bandinius galima imti tik už briaunų, ir bandiniai turi būti saugomi taip, kad jų paviršiai nebūtų pažeisti arba užteršti. 4.4.2. Bandiniai ne trumpiau kaip 48 valandas laikomi 20 °C ± 5 °C temperatūroje esant 60 ± 20 % santykiniam drėgniui. 4.4.3. Bandinys nedelsiant padedamas priešais fotometrinio rutulio įėjimo angą. Kampas tarp bandinio paviršiaus statmens ir šviesos srauto turi būti ne didesnis kaip 8°. Registruojami keturi toliau pateiktoje lentelėje nurodyti rodmenys: Dydis Bandinys Šviesos gaudyklė Standartinis atšvaitas Gauta vertė T1 Ne Ne Taip Krentantis šviesos srautas T2 Taip Ne Taip Visuminis šviesos srautas, praėjęs pro bandinį T3 Ne Taip Ne Prietaiso išsklaidytas šviesos srautas T4 Taip Taip Ne Prietaiso ir bandinio išsklaidytas šviesos srautas Rodmenys T1, T2, T3 ir T4 registruojami dar kartą, bandinį padėjus į kitas nurodytas padėtis, kad būtų nustatyta, ar rodmenys yra tokie pat. Apskaičiuojamas visuminis pralaidumas . Difuzinis pralaidumas Td apskaičiuojamas taip: Procentinis matiškumas arba išsklaidytoji šviesa, arba abu parametrai apskaičiuojami taip: Nenudilintame bandinio paviršiuje esančių ir vienas nuo kito vienodu atstumu nutolusių keturių taškų pradinis matiškumas apskaičiuojamas pagal pirmiau pateiktą formulę. Apskaičiuojamas kiekvieno bandinio rezultatų vidurkis. Užuot atlikus keturis matavimus, vidutinę vertę galima nustatyti bandinį sukant vienodu trijų sūkių per sekundę greičiu arba greičiau. Su kiekvieno tipo saugiojo stiklo plokšte atliekami trys bandymai, taikant tokią pačią apkrovą. Atlikus bandinių atsparumo dilimui bandymą, kaip paviršiaus nudilimo matas naudojamas matiškumas. Nudilinto ruožo išsklaidytoji šviesa matuojama pagal pirmiau nurodytą formulę mažiausiai keturiuose vienodu atstumu vienas nuo kito nutolusiuose nudilinto ruožo taškuose. Apskaičiuojamas kiekvieno bandinio rezultatų vidurkis. Užuot atlikus keturis matavimus, vidutinę vertę galima nustatyti bandinį sukant vienodu trijų sūkių per sekundę greičiu arba greičiau. 4.5. Ar atlikti atsparumo dilimui bandymą, sprendžia pati laboratorija, atsižvelgdama į jos turimą informaciją. Išskyrus stiklaplasčio medžiagas, pasikeitus tarpsluoksnio arba medžiagų storiui, papildomų bandymų atlikti paprastai nereikia. 4.6. Antrinių savybių atsparumo indeksai: Į antrines savybes neatsižvelgiama. 5. ATSPARUMO AUKŠTAI TEMPERATŪRAI BANDYMAS 5.1. Metodika Iš trijų priekinių stiklų arba, jeigu reikia, iš trijų kitokių stiklo plokščių laboratorijos paimti trys pavyzdžiai arba trys kvadratiniai bandiniai, kurių dydis ne mažesnis kaip 300 mm × 300 mm, o vienos iš bandinio briaunų matmenys atitinka įstiklinimo plokštės viršutiniosios briaunos matmenis, įkaitinami iki 100 °C. Ši temperatūra išlaikoma dvi valandas, po to pavyzdžiai arba bandiniai ataušinami iki kambario temperatūros. Jeigu saugiojo stiklo abu išoriniai paviršiai yra iš neorganinės medžiagos, bandymą galima atlikti pavyzdį nurodytam laikui vertikaliai panardinus į verdantį vandenį užtikrinant, kad būtų išvengta pernelyg didelio šiluminio smūgio. Jeigu pavyzdžiai išpjauti iš priekinių stiklų, viena tokio pavyzdžio briauna turi būti priekinio stiklo briaunos dalis. 5.2. Antrinių savybių atsparumo indeksai: Bespalvis Spalvotas Tarpsluoksnio spalva 1 2 Į kitas antrines savybes neatsižvelgiama. 5.3. Rezultatų aiškinimas 5.3.1. Atsparumo aukštai temperatūrai bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu toliau negu per 15 mm nuo nepjautinių arba toliau negu per 25 mm nuo pjautinių bandinio arba pavyzdžio briaunų, arba toliau negu per 10 mm nuo visų įtrūkių, kurie gali atsirasti atliekant bandymą, neatsiranda pūslių arba kitokių defektų. 5.3.2. Laikoma, kad patvirtinti pateiktas bandinių arba pavyzdžių rinkinys išlaikė atsparumo aukštai temperatūrai bandymą, jeigu visų bandymų rezultatai atitinka reikalavimus. 6. ATSPARUMO SPINDULIUOTEI BANDYMAS 6.1 Bandymo metodas 6.1.1. Prietaisai 6.1.1.1. Spinduliuotės šaltinis – vidutinio slėgio gyvsidabrio garų lankinė lempa su vamzdine kvarcine kolba be ozono; kolbos ašis turi būti vertikali. Vardiniai lempos matmenys: ilgis – 360 mm, skersmuo – 9,5 mm. Lempos lanko ilgis – 300 ± 4 mm. Lempa turi veikti 750 ± 50 W galia. Galima naudoti kitokį spinduliuotės šaltinį, jeigu jo poveikis yra toks pat, kaip pirmiau nurodytos lempos. Norint patikrinti, ar kito spinduliuotės šaltinio poveikis yra toks pat, lyginamas energijos, išspinduliuotos 300–450 nm ilgio bangomis, kiekis, visas kito ilgio bangas pašalinant atitinkamais filtrais. Kitas spinduliuotės šaltinis po to naudojamas su šiais filtrais. Jeigu bandant saugųjį stiklą, bandymo sąlygos nepakankamai atitinka to stiklo naudojimo sąlygas, bandymo sąlygas reikėtų pakeisti. 6.1.1.2. Elektros tiekimo transformatorius ir kondensatorius, galintys lempai (6.1.1.1 skirsnis) tiekti ne mažesnę kaip 1 100 V pradinę didžiausią įtampą ir 500 V ± 50 V darbinę įtampą. 6.1.1.3. Įtaisas bandiniams pritvirtinti ir sukti 1–5 sūkių apie viduryje esantį spinduliuotės šaltinį per minutę greičiu, kad poveikis būtų tolygus. 6.1.2. Bandiniai 6.1.2.1. Bandinių matmenys – 76 mm × 300 mm. 6.1.2.2. Bandiniai laboratorijoje išpjaunami iš įstiklinimo plokščių viršutiniosios dalies taip, kad: bandinių iš stiklo plokščių viršutinioji briauna sutaptų su viršutiniąja stiklo plokštės briauna, bandinių iš priekinių stiklų viršutinioji briauna sutaptų su viršutiniąja zonos, kurioje pagal šio priedo 9.1.2.2 skirsnį turi būti patikrintas pastovusis pralaidumas, riba. 6.1.3. Metodika Prieš poveikio trims bandiniams bandymą patikrinamas pastovusis šių bandinių šviesos pralaidumas, nustatomas pagal šio priedo 9.1.1–9.1.2 skirsnius. Dalis kiekvieno bandinio uždengiama nuo spinduliuotės ir tada bandiniai įdedami į bandymo prietaisą per 230 mm nuo lempos išilginės ašies, lygiagrečiai šiai ašiai. Per visą bandymą išlaikoma 45 °C ± 5 °C bandinių temperatūra. Kiekvieno bandinio paviršius, kuris bus įstiklintoji transporto priemonės dalis, turi būti nukreiptas į lempą. Jeigu naudojama 6.1.1.1 skirsnyje nurodyta lempa, poveikio bandiniui trukmė – 100 valandų. Atlikus poveikio bandymą, dar kartą išmatuojamas kiekvieno bandinio ploto, kuriam buvo daromas poveikis, pastovusis šviesos pralaidumas. 6.1.4. Kiekvienas bandinys arba pavyzdys (iš viso trys vienetai) pirmiau nustatyta tvarką veikiamas tokia spinduliuote, kad per kiekvieną bandinio arba pavyzdžio tašką naudojamam tarpsluoksniui perduodamas spinduliuotės poveikis atitiktų 1 400 W/m2 saulės spinduliuotę, trunkančią 100 valandų. 6.2. Antrinių savybių atsparumo indeksai: Bespalvis Spalvotas Stiklo spalva 2 1 Tarpsluoksnio spalva 1 2 Į kitas antrines savybes neatsižvelgiama. 6.3. Rezultatų aiškinimas 6.3.1. Laikoma, kad atsparumo spinduliuotei bandymo rezultatai atitinka reikalavimus, jeigu laikomasi šių sąlygų: 6.3.1.1. pagal šio priedo 9.1.1–9.1.2 skirsnių nuostatas išmatuotas visuminis šviesos pralaidumas, palyginti su pradine verte, kai bandinys dar nebuvo paveiktas spinduliuote, nesumažėja daugiau kaip iki 95 % ir: 6.3.1.1.1. iki 70 % – kai tai priekiniai stiklai ir kitos įstiklinimo medžiagos, montuojamas būtinojoje vairuotojui matomumą užtikrinančioje vietoje. 6.3.2. Patvirtinti pateiktas bandinių arba pavyzdžių rinkinys laikomas atitinkančiu atsparumo spinduliuotei bandymo reikalavimus, jeigu visų bandymų rezultatai atitinka reikalavimus. 6.4. Atsparumo imituojamoms oro sąlygoms bandymas 6.4.1. Bandymo metodas 6.4.1.1. Prietaisai 6.4.1.1.1. Ilgalankė ksenono lempa Poveikio prietaise (3) kaip spinduliuotės šaltinis naudojama ilgalankė ksenono lempa, tačiau leidžiama taikyti ir kitus metodus, kuriais užtikrinamas reikiamas ultravioletinių spindulių poveikio lygis. Ilgalankė ksenono lempa naudinga tuo, kad ji, su tinkamu filtru ir tinkamai naudojama, gali sukurti spektrą, kuris yra labai panašus į įprastą saulės šviesos spektrą. Šiuo tikslu kvarciniame ksenono išlydžio vamzdyje įtaisomas (-i) tinkamas (-i) borosilikatinio stiklo optinis (-iai) filtras (-ai) (4). Naudojamoms ksenono lempoms tiekiama tinkama 50 arba 60 Hz elektros srovė, naudojant tinkamos reaktyvinės varžos transformatorius ir tinkamą elektros įrangą. Poveikio prietaise sumontuojama toliau nurodytų dydžių matavimo ir (arba) valdymo įranga: a) spinduliuotės, b) juodojo kūno standarto temperatūros; c) vandens srauto; d) veikimo režimo arba ciklo. Poveikio prietaisas turi būti pagamintas iš inertinių medžiagų, kurios neterštų per bandymą naudojamo vandens. Spinduliuotė matuojama bandinio paviršiuje ir reguliuojama pagal poveikio aparato gamintojo rekomendacijas. Išmatuojamas arba apskaičiuojamas bendras ultravioletiniųIšmatuojamas arba apskaičiuojamas bendras ultravioletinių (5) spindulių poveikis (džauliais kvadratiniam metrui), kuris laikomas pagrindiniu poveikio bandiniui matu. 6.4.1.2. Bandiniai Bandinio matmenys paprastai turi būti tokie, kaip nurodyta aprašant atitinkamą bandymo metodą, skirtą savybei (-ėms), matuojamai (-oms) baigus poveikio procedūrą. Pagal kiekvieną bandymo sąlygą arba poveikio etapą nustatomas papildomas kontrolinių bandinių ir paprastų bandinių skaičius, pridedamas prie bandinių, reikalingų vizualinei patikrai atlikti atsižvelgiant į bandymų metodams reikiamą skaičių. Rekomenduojama, kad vizualinės patikros būtų atliekamos naudojant didžiausius išbandytus bandinius. 6.4.1.3. Metodika Pagal šio priedo 9.1 skirsnį išmatuojamas bandinio (-ių), kuriam (-iems) bus daromas poveikis, šviesos pralaidumas. Pagal šio priedo 4 skirsnį išmatuojamas kontrolinio (-ių) pavyzdžio (-ių) paviršiaus atsparumas dilimui. Kiekvieno bandinio paviršius, kuris bus išorinis kelių transporto priemonės įstiklinimo medžiagos paviršius, nukreipiamas į lempą. Kitos poveikio sąlygos: 6.4.1.3.1. Visam bandinio plotui tenkančios spinduliuotės kaita turi būti ne didesnė kaip ± 10 %. 6.4.1.3.2. Tam tikrais intervalais lempos filtrai turi būti nuplaunami valikliu ir vandeniu. Ksenono lanko filtrai turi būti keičiami laikantis įrangos gamintojo rekomendacijų. 6.4.1.3.3. Per tą ciklo dalį, kai vanduo nepurškiamas, poveikio prietaiso vidaus temperatūra turi būti reguliuojama užtikrinant pakankamą oro apytaką, kad būtų išlaikyta vienoda juodojo kūno standarto temperatūra. Ksenono lanko poveikio prietaise ši temperatūra turi būti 70 ± 3 °C pagal juodojo kūno standarto termometro arba lygiaverčio įtaiso rodmenis. Juodojo kūno standarto termometras įmontuojamas ant bandinio stovo, o rodmenys registruojami toje vietoje, kurioje dėl šviesos poveikio susidaro aukščiausia temperatūra. 6.4.1.3.4. Per tas ciklo dalis, kai vanduo nepurškiamas, poveikio prietaise turi būti palaikomas 50 ± 5 % santykinis drėgnis. 6.4.1.3.5. Per purškimo ciklą naudojamame dejonizuotame vandenyje kietųjų silicio dioksido dalelių turi būti mažiau kaip 1 mln. d, o ant bandinių turi nelikti ilgalaikių nuosėdų arba liekanų, kurios trukdytų atlikti tolesnius matavimus. 6.4.1.3.6. Vandens pH turi būti 6,0–8,0, o savitasis laidumas – mažesnis kaip 5 μS. 6.4.1.3.7. Vandens temperatūra kanale, kuriuo vanduo patenka į poveikio prietaisą, turi būti aplinkos vandens temperatūra. 6.4.1.3.8. Vanduo turi kristi ant bandinių purslų pavidalu ir pakankama srove, kad bandiniai būtų tolygiai sudrėkinti iš karto, kai užpurškiama vandens. Vandens purslai nukreipiami tik į tą bandinio paviršių, kuris nukreiptas į šviesos šaltinį. Išpurkštas vanduo negali būti naudojamas dar kartą, bandinių negalima pamerkti į vandenį. 6.4.1.3.9. Bandiniai turi būti sukami apie lanką, kad būtų užtikrintas tolygus šviesos pasiskirstymas. Visos bandiniams skirtos poveikio prietaiso vietos turi būti užpildytos bandiniais arba jų pakaitalais, kad būtų užtikrintas tolygus temperatūros pasiskirstymas. Bandiniai turi būti laikomi rėmeliuose su nugarėlėmis, atsuktomis į kameros aplinką. Tačiau atspindžiai nuo kameros sienelių negali pateikti ant bandinių paviršiaus. Prireikus pavyzdžius galima uždengti nuo tokių atspindžių, jeigu tai netrukdo laisvai oro apytakai ties bandinio paviršiumi. 6.4.1.3.10. Poveikio prietaisas turi veikti taip, kad būtų užtikrintas nepertraukiamas šviesos srautas ir nenutrūkstamas vandens purškimas dviejų valandų ciklais. Kiekvienas dviejų valandų ciklas padalijamas į du laikotarpius: 102 minutes bandiniai veikiami tik šviesa, nepurškiant vandens, o 18 minučių – šviesa ir vandens purslais. 6.4.1.4. Vertinimas Vertinimas Baugus poveikio procedūrą, prireikus bandinius galima nuvalyti taip, kaip rekomenduoja jų gamintojas, siekiant pašalinti galimas liekanas. Bandiniai, kuriems buvo daromas poveikis, įvertinami vizualiai, atsižvelgiantį šias savybes: a) pūslėtumą; b) spalvą; c) matiškumą; d) irimo požymius. Išmatuojamas bandinių, kuriems buvo daromas poveikis, šviesos pralaidumas. 6.4.1.5. Rezultatų išraiška Bandinių, kuriems buvo daromas poveikis, vizualinis įvertinimas pateikiamas kiekvieną bandinį lyginant su bandiniu, kuriam poveikis nebuvo daromas. Išmatuotasis pastovusis šviesos pralaidumas turi nesiskirti nuo pavyzdžių, kuriems dar nebuvo padarytas poveikis, pradinės patikros rezultatų daugiau kaip 5 % ir negali sumažėti daugiau kaip: iki 70 % – kai tai priekiniai stiklai ir kitos įstiklinimo medžiagos, montuojamas būtinojoje vairuotojui matomumą užtikrinančioje vietoje. 7. ATSPARUMO DRĖGMEI BANDYMAS 7.1. Metodika Trys pavyzdžiai arba trys kvadrato formos bandiniai, kurių kraštinės ne trumpesnės kaip 300 mm × 300 mm, dvi savaites vertikalioje padėtyje laikomi uždarame inde, kuriame palaikoma 50 ± 2 °C temperatūra ir 95 ± 4 % santykinis drėgnis. Jeigu tai standusis plastikinis stiklas arba standaus plastiko sudėtiniai stiklo paketai, bandoma dešimt pavyzdžių. Bandiniai paruošiami taip, kad: a) bent viena bandinio briauna sutaptų su tikrąja stiklo plokštės briauna; b) jeigu vienu metu bandoma keletas bandinių, tarp jų paliekamas tinkamas tarpas. Turi būti imtasi atsargumo priemonių, kad ant bandymo kameros sienelių arba lubų susikondensavę lašai nekristų ant bandinių. 7.2. Antrinių savybių atsparumo indeksai: Bespalvis Spalvotas Tarpsluoksnio spalva 1 2 Į kitas antrines savybes neatsižvelgiama. 7.3. Rezultatų aiškinimas 7.3.1. Laikoma, kad saugiojo stiklo plokštė atitinka atsparumo drėgmei reikalavimus, jeigu paprastąsias arba apdorotąsias beskeveldrio stiklo plokštes dvi valandas, o plastiku padengtas ir stiklaplasčio plokštes 48 valandas palaikius tam tikromis aplinkos sąlygomis, ant jų didesniu kaip 10 mm atstumu nuo nepjautinių kraštų arba didesniu kaip 15 mm atstumu nuo pjautinių kraštų neaptinkama jokių didesnių pakitimų. 7.3.2. Laikoma, kad patvirtinti pateiktas bandinių arba pavyzdžių rinkinys išlaikė atsparumo drėgmei bandymą, jeigu visų bandymų rezultatai atitinka reikalavimus. 8. ATSPARUMO TEMPERATŪROS POKYČIAMS BANDYMAS 8.1. Bandymo metodas Du 300 mm × 300 mm dydžio bandiniai šešias valandas laikomi uždaroje aplinkoje, kurios temperatūra yra –40 °C± 5 °C; po to bandiniai vieną valandą arba kol nusistovi jų temperatūra laikomi atviroje aplinkoje, kurios temperatūra 23 °C± 2 °C. Tada bandiniai tris valandas laikomi cirkuliuojančio oro aplinkoje, kurios temperatūra 72 °C± 2 °C. Po to bandiniai vėl padedami atviroje aplinkoje, kurios temperatūra 23 °C± 2 °C, atvėsinami iki šios temperatūros ir apžiūrimi. 8.2. Antrinių savybių atsparumo indeksai Bespalvis Spalvotas Tarpsluoksnio arba plastikinės dangos spalva 1 2 Į kitas antrines savybes neatsižvelgiama. 8.3 Rezultatų aiškinimas Atsparumo temperatūros pokyčiams bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu bandiniai nesutrūksta, netampa neskaidrūs, neatsiskiria jų sluoksniai ir jeigu neaptinkama kitų akivaizdžių defektų. 9. OPTINĖS SAVYBĖS 9.1. Šviesos pralaidumo bandymas 9.1.1. Prietaisai 9.1.1.1. Šviesos šaltinis – kaitinimo lempa, kurios kaitinamasis siūlas yra gretasienio formos kolboje, kurios matmenys 1,5 mm × 1,5 m × 3 mm. Lempos kaitinamojo siūlo įtampa turi būti tokia, kad spalvinė temperatūra būtų 2 856 ± 50 K. Ši įtampa stabilizuojama ± 1/1 000 ribose. Įtampai patikrinti naudojamas pakankamo tikslumo prietaisas. 9.1.1.2. Optinė sistema, sudaryta iš lęšio, kurio židinio nuotolis f ne mažesnis kaip 500 mm ir kuris patikslintas atsižvelgiant į chromatinę aberaciją. Visiškai atidaryta lęšio apertūra turi būti ne didesnė kaip f/20. Atstumas tarp lęšio ir šviesos šaltinio sureguliuojamas taip, kad šviesos srautas būtų iš esmės lygiagretus. Kad šviesos srauto skersmuo būtų ne didesnis kaip 7 mm ± 1 mm, įterpiama diafragma. Ši diafragma įterpiama 100 mm ± 50 mm atstumu nuo lęšio, kitoje šviesos šaltinio pusėje. Matavimo taškas pasirenkamas šviesos srauto centre. 9.1.1.3. Matavimo įranga Imtuvo santykinis spektrinis jautris iš esmės turi sutapti su standartinio fotometrinio imtuvo, naudojamo esant dienos matomumui, santykiniu spektriniu šviesos našumu, kurį tokiam prietaisui yra nustačiusi IEC (6). Šviesai jautrus imtuvo paviršius turi būti padengtas difuzine medžiaga ir bent du kartus didesnis už optinės sistemos spinduliuojamo šviesos srauto skerspjūvį. Jeigu naudojamas fotometrinis rutulys, jo apertūros skerspjūvio plotas turi būti bent du kartus didesnis už šviesos srauto lygiagrečiąją dalį. Imtuvo ir su juo sujungto matuoklio tiesiškumas turi būti didesnis kaip 2 % skalės aktyviosios dalies. Imtuvas turi būti šviesos srauto ašies centre. 9.1.2. Metodika Matavimo sistemos jautrumas sureguliuojamas taip, kad šviesos srauto kelyje neįstačius bandinio, matuoklio, rodančio imtuvo jautrį, rodyklė būtų ties padalos žyme 100. Kai į imtuvą šviesa nepatenka, prietaiso rodyklė turi rodyti nulį. Bandinys padedamas tokiu atstumu nuo imtuvo, kad tas atstumas būtų apie penkis kartus didesnis už imtuvo skersmenį. Saugiojo stiklo plokštė įstatoma tarp diafragmos ir imtuvo, ją pakreipiant taip, kad šviesos srauto kritimo kampas būtų 0 ± 5°. Matuojamas bandinio pastovusis šviesos pralaidumas; kiekviename matavimo taške registruojamas padalų skaičius n, kurį rodo matuoklis. Pastovusis šviesos pralaidumas tr lygus n/100. 9.1.2.1. Atliekant priekinių stiklų bandymus, galima taikyti kitokius bandymo metodus, naudojant iš priekinio stiklo plokščiausios dalies išpjautus arba specialiai paruoštus plokščius kvadrato formos bandinius, kurių medžiaga ir storis yra tokie pat kaip ir priekinių stiklų, ir matavimus atliekant stiklo plokštei statmena kryptimi. 9.1.2.2. M1 kategorijos transporto priemonių priekinių stiklų atveju (7) bandymas atliekamas bandymo zonoje B, kaip apibrėžta 18 priedo 2.3 skirsnyje, pašalinus bet kokią neskaidrią uždangą, tamsinančią tą zoną. Dėl N1 kategorijos transporto priemonių gamintojas gali reikalauti, kad toks pat bandymas būtų atliekamas bandymo zonoje B, kaip apibrėžta 18 priedo 2.3 skirsnyje, pašalinus bet kokią neskaidrią uždangą, tamsinančią tą zoną, arba srityje I, kaip apibrėžta šio priedo 9.2.5.2.3 skirsnyje. Su kitų kategorijų transporto priemonių priekiniais stiklais bandymas atliekamas srityje I, kaip apibrėžta šio priedo 9.2.5.2.3 skirsnyje. Tačiau, jeigu tai žemės ūkio bei miškų ūkio traktoriai ir statybos aikštelėje naudojamos transporto priemonės, kurioms neįmanoma nustatyti srities I, bandymas atliekamas srityje I', kaip apibrėžta šio priedo 9.2.5.3 skirsnyje. 9.1.3. Antrinių savybių atsparumo indeksai: Bespalvis Spalvotas Stiklo spalva 1 2 Tarpsluoksnio spalva (jeigu tai beskeveldris priekinis stiklas) 1 2 Neįtraukta Įtraukta Tamsinta juosta ir (arba) neskaidri uždanga 1 2 Į kitas antrines savybes neatsižvelgiama. 9.1.4. Rezultatų aiškinimas Pagal 9.1.2 skirsnio nuostatas matuojamas pastovusis šviesos pralaidumas ir registruojamas rezultatas. Priekinio stiklo įprastas šviesos pralaidumas turi būti ne mažesnis kaip 70 %. Kitokios įstiklinimo medžiagos, kuri nėra priekinis stiklas, reikalavimai nustatyti 21 priede. 9.2. Optinio iškraipymo bandymas 9.2.1. Taikymo sritis Nurodytas būdas – tai projekcinis metodas, kurį taikant galima įvertinti saugiojo stiklo optinį iškraipymą. 9.2.1.1. Apibrėžtys 9.2.1.1.1. Optinis nuokrypis – kampas tarp tikrosios ir tariamosios taško matymo per priekinį stiklą krypties, kai kampo dydis yra žiūrėjimo trajektorijos pokrypio, priekinio stiklo storio, jo pakrypimo ir r išlinkio spindulio tame taške, kuriame žiūrėjimo trajektorija kerta stiklo plokštę, funkcija. 9.2.1.1.2. Optinis iškraipymas MM' kryptimi – kampinio nuokrypio algebrinis skirtumas Δa išmatuotas tarp dviejų stiklo plokštės paviršiaus taškų M ir M', kai atstumas tarp šių taškų yra toks, kad jų projekcijos stačiu kampu į žiūrėjimo kryptį yra atskirtos nustatytu atstumu Δx (žr. 6 paveikslą). Nuokrypis prieš laikrodžio rodyklę, turėtų būti laikomas teigiamu, o pagal laikrodžio rodyklę – neigiamu. 9.2.1.1.3. Optinis iškraipymas taške M – didžiausias optinis iškraipymas visomis kryptimis M-M' iš taško M. 6 paveikslas Optinio iškraipymo schema 9.2.1.2. Prietaisai Taikant šį metodą ekrane per tiriamą saugiojo stiklo plokštę projektuojama atitinkama skaidrė (rastras). Matuojamas dėl šviesos srauto kelyje pastatytos saugiojo stiklo plokštės atsiradęs projektuojamo atvaizdo pavidalo skirtumas – optinio iškraipymo dydis. Prietaisai – tai toliau nurodyti prietaisai, išdėstyti taip, kaip parodyta 9 paveiksle. 9.2.1.2.1. Geros kokybės projektorius su didelio intensyvumo taškiniu šviesos šaltiniu; pvz., projektoriaus savybės gali būti tokios: židinio nuotolis bent 90 mm; anga maždaug 1/2,5; 150 W kvarco halogeninė lempa (jeigu naudojama be filtro); 250 W kvarco halogeninė lempa (jeigu naudojamas žalios spalvos filtras). Projektoriaus schema pateikta 7 paveiksle. 8 mm skersmens diafragma įstatoma maždaug per 10 mm nuo priekinio lęšio. 7 paveikslas Projektoriaus optinė schema 9.2.1.2.2. Skaidrės (rastrai), pavyzdžiui, šviesių apskritimų tamsiame fone matrica (žr. 8 paveikslą). Skaidrės turi būti pakankamai geros kokybės ir didelio kontrastingumo, kad atliktinų matavimų paklaida būtų mažesnė kaip 5 %. Kai ištirtina saugiojo stiklo plokštė nėra įstatyta, apskritimų matmenys turi būti tokie, kad per juos sklindant šviesai susidarytų , kai Δx = 4 mm (žr. 6 ir 9 paveikslus). 8 paveikslas Padidinta skaidrės dalis 9 paveikslas Optinio iškraipymo bandymo prietaisų išdėstymas 9.2.1.2.3. Atraminis stovas, pageidautina, labiausiai tinkantis vertikaliai ir horizontaliai saugiojo stiklo žvalgai, taip pat to stiklo pasukimui. 9.2.1.2.4. Patikros šablonas matmenų pokyčiams matuoti, kai reikia greitai įvertinti. Tinkamas modelis pateiktas 10 paveiksle. 10 paveikslas Tinkamo patikros šablono modelis 9.2.1.3. Metodika 9.2.1.3.1. Bendrosios nuostatos Priekinis stiklas nustatytu polinkio kampu pritvirtinamas ant atraminio stovo (9.2.1.2.3 skirsnis). Per tiriamąjį plotą projektuojamas bandomasis atvaizdas. Kad būtų ištirtas visas nurodytas priekinio stiklo plotas, jis pasukamas arba pakreipiamas vertikaliai arba horizontaliai. 9.2.1.3.2. Įvertinimas naudojant patikros šabloną Jeigu pakanka greitojo įvertinimo, kurio leidžiama paklaidos atsarga ne didesnė kaip 20 %, dydis A (žr. 10 paveikslą) apskaičiuojamas iš nuokrypio pokyčio ribinės vertės ΔαL ir R2 vertės (atstumas nuo saugiojo stiklo iki ekrano): Projektuojamo atvaizdo skersmens pokyčio Δd ir kampinio nuokrypio pokyčio Δα apskaičiuojamas taip: čia: Δd vertė milimetrais; A vertė milimetrais; ΔαL vertė lanko minutėmis; Δα vertė lanko minutėmis; R2 vertė metrais. 9.2.1.3.3. Matavimas fotoelementu Jeigu būtinas tikslus matavimas, kurio leidžiama paklaidos atsarga ne didesnė kaip 10 % ribinės vertės, dydis Δd matuojamas projekcijos ašyje, dėmės pločio vertę matuojant toje vietoje, kurioje apšviestumas atitinka pusę didžiausios taškinio apšvietimo vertės. 9.2.1.4. Rezultatų išraiška Saugiojo stiklo plokščių optinis iškraipymas apskaičiuojamas bet kuriame paviršiaus taške visomis kryptimis išmatavus Δd ir nustačius didžiausią Δd vertę. 9.2.1.5. Kitas būdas Be pirmiau aprašyto metodo, jeigu užtikrinamas 9.2.1.3.2 ir 9.2.1.3.3 skirsniuose nurodytas matavimų tikslumas, leidžiama taikyti strioskopinę metodiką. 9.2.1.6. Nuotolis Δx turi būti 4 mm. 9.2.1.7. Priekinis stiklas turi būti pritvirtintas tokiu pat kampu, kokiu jis montuojamas transporto priemonėje. 9.2.1.8. Projekcijos ašis horizontalioje plokštumoje turi būti beveik statmena priekinio stiklo projekcijai toje plokštumoje. 9.2.2. Matavimai atliekami: 9.2.2.1. jeigu tai M1 kategorijos transporto priemonė – bandymo zonoje A, išplėstoje iki transporto priemonės vidurio plokštumos, ir atitinkamoje priekinio stiklo dalyje, simetriškoje jai transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu, ir sumažintoje bandymo zonoje B, kaip nurodyta 18 priedo 2.4 skirsnyje; 9.2.2.2. jeigu tai M ir N kategorijų, išskyrus M1kategoriją, transporto priemonės: a) jeigu tai M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonės – srityje I, kaip apibrėžta šio priedo 9.2.5.2 skirsnyje; b) jeigu tai N1 kategorijos transporto priemonė – srityje I, kaip apibrėžta šio priedo 9.2.5.2 skirsnyje, arba bandymo zonoje A, išplėstoje iki transporto priemonės vidurio plokštumos ir atitinkamoje priekinio stiklo dalyje, simetriškoje jai transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos atžvilgiu, taip pat sumažintoje bandymo zonoje B, kaip nurodyta 18 priedo 2.4 skirsnyje; 9.2.2.3. jeigu tai žemės ūkio bei miškų ūkio traktoriai ir statybos aikštelėje naudojamos transporto priemonės, kurioms neįmanoma nustatyti srities I, – srityje I', kaip apibrėžta šio priedo 9.2.5.3 skirsnyje. 9.2.2.4. Transporto priemonės tipas Jeigu priekinis stiklas skirtas montuoti tokio tipo transporto priemonėje, kurioje priekinis regėjimo laukas yra kitoks nei to tipo transporto priemonėje, kurio priekinis stiklas jau patvirtintas, bandymas kartojamas. 9.2.3. Antrinių savybių atsparumo indeksai: 9.2.3.1. Medžiagos rūšis Poliruotas (veidrodinis) stiklas Flotacinis stiklas Lakštinis stiklas 1 1 2 9.2.3.2. Kitos antrinės savybės Į kitas antrines savybes neatsižvelgiama. 9.2.4. Priekinių stiklų skaičius Bandymui pateikiami keturi bandiniai. 9.2.5. Sričių apibrėžtys 9.2.5.1. M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių priekinių langų zonos A ir B apibrėžtos šios taisyklės 18 priede. 9.2.5.2. M ir N kategorijų, išskyrus M1 kategoriją, transporto priemonių priekinių langų zonos nustatomos pagal: 9.2.5.2.1. akių lygio tašką arba tašką O, kuris yra 625 mm virš vairuotojo sėdynės taško R, vertikalioje plokštumoje, lygiagrečioje išilginei transporto priemonės, kuriai skirtas tas priekinis stiklas, vidurio plokštumai, kertančiai vairaračio ašį. 9.2.5.2.2. tiesę OQ, kuri yra horizontali tiesė, kertanti akių lygio tašką 0 ir statmena transporto priemonės vidurinei išilginei plokštumai; 9.2.5.2.3. priekinio stiklo sritį I, apibrėžtą priekinio stiklo sankirtos su toliau nurodytomis keturiomis plokštumomis linijomis: P1 – vertikali plokštuma, kertanti tašką 0 ir pakrypusi 15° kampu į kairę nuo transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos; P2 – vertikali plokštuma, simetriška plokštumai P1 transporto priemonės vidurinės išilginės plokštumos atžvilgiu. Jeigu šio reikalavimo neįmanoma laikytis (pvz., nėra simetriškos vidurinės išilginės plokštumos), plokštuma P2 laikoma plokštuma, simetriška plokštumai P1 transporto priemonės išilginės plokštumos atžvilgiu ir kertanti tašką 0; P3 – plokštuma, kertanti tiesę OQ ir virš horizontalios plokštumos pakrypusi 10° kampu; P4 – plokštuma, kertanti tiesę OQ ir po horizontalia plokštuma pakrypusi 8° kampu; 9.2.5.3. jeigu tai žemės ūkio bei miškų ūkio traktoriai ir statybos aikštelėje naudojamos transporto priemonės, kurioms neįmanoma nustatyti srities I, taikoma sritis I', apimanti visą priekinio stiklo paviršių. 9.2.6. Rezultatų aiškinimas Laikoma, kad priekinio stiklo tipas atitinka reikalavimus dėl optinio iškraipymo, jeigu bandymams pateiktų keturių priekinių stiklų optinio iškraipymo vertės neviršija toliau kiekvienai sričiai nustatytų verčių. Transporto priemonės kategorija Zona Didžiausios leidžiamos optinio iškraipymo vertės M1 ir N1 A – išplėsta pagal 9.2.2.1 skirsnį 2 lanko minutės B – sumažinta pagal 18 priedo 2.4 skirsnį 6 lanko minutės M ir N kategorijos, išskyrus M1 I 2 lanko minutės Žemės ūkio transporto priemonės, kurioms neįmanoma nustatyti srities I I' 2 lanko minutės 9.2.6.1. Matavimai negali būti atliekami kraštinėje 25 mm pločio juostoje į vidų link projektinio stiklo kontūro ir bet kokių neskaidrių uždangų, su sąlyga, kad ši juosta nepatenka į išplėstąją zoną A arba sritį I. 9.2.6.2. Jeigu tai žemės ūkio bei miškų ūkio ir statybos aikštelėje naudojamos transporto priemonės, matavimai negali būti atliekami kraštinėje 100 mm pločio juostoje. 9.2.6.3. Jeigu priekiniai stiklai sudaryti iš kelių dalių, matavimai negali būti atliekami priekinio stiklo 35 mm pločio juostoje, esančioje šalia skiriamosios atramos. 9.2.6.4. Visose srities I arba zonos A dalyse, esančiose kraštinėje 100 mm pločio juostoje į vidų link projektinio stiklo kontūro, didžiausia leidžiama vertė – 6 lanko minutės. 9.2.6.5. 18 priedo 2.4 skirsnyje apibrėžtai sumažintai bandymo zonai B gali būti taikomi nedideli nukrypimai nuo reikalavimų, jeigu tie nukrypimai nedideli ir jeigu jie nurodomi protokole. 9.3. Antrinio atvaizdo atsiskyrimo bandymas 9.3.1. Taikymo sritis Bandymui atlikti galima taikyti du pripažintus metodus: Bandymas naudojant diafragmą ir Bandymas naudojant kolimacinį teleskopą Šiuos bandymų metodus prireikus galima taikyti sudedamosios dalies tipui patvirtinti, kokybei kontroliuoti arba gamybai įvertinti. 9.3.1.1. Bandymas naudojant diafragmą 9.3.1.1.1. Prietaisai Taikant šį metodą per saugųjį stiklą žiūrima į apšviestą diafragmą. Diafragma turi būti sukonstruota taip, kad atliekant bandymą būtų galima nustatyti tik tiek, ar stiklas atitinka reikalavimus, ar ne. Pageidautina, kad diafragma būtų vieno iš šių tipų: a) apšviesta žiedinė diafragma, kurios išorinis skersmuo yra D ir kuri x metrų atstumu esančiame taške (11a paveikslas) šviesos srautą sutraukia n lanko minučių kampu, arba b) apšviesta žiedinė diafragma su dėme viduryje, kurių matmenys yra tokie, kad atstumui nuo dėmės krašto iki žiedo vidinės dalies artimiausio taško esant D, x metrų atstumu esančiame taške (11b paveikslas) šviesos srautas būtų sutraukiamas n lanko minučių kampu; čia: n – antrinio atvaizdo atsiskyrimo ribinė vertė; x – atstumas nuo saugiojo stiklo iki diafragmos (ne mažiau kaip 7 m); D apskaičiuojama pagal lygtį: D = x × tg n. Apšviesta diafragma sukonstruojama iš šviesdėžės, kurios matmenys maždaug 300 mm x 300 mm × 150 mm, jos priekinę dalį tinkamiausia konstruoti iš nepermatomu popieriumi uždengto arba juodais matiniais dažais nudažyto stiklo. Dėžė apšviečiama tinkamu šviesos šaltiniu. Dėžė turėtų būti patogi naudojant ir kitokio pavidalo diafragmas, pavyzdžiui, tokio, kaip parodyta 14 paveiksle. Diafragmos sistemą galima pakeisti vaizdo projektavimo sistema ir projektuojamus atvaizdus stebėti ekrane. 9.3.1.1.2. Metodika Ant tinkamo stovo nurodytu polinkio kampu tvirtinamas priekinis stiklas sumontuojamas taip, kad jis būtų stebimas diafragmos centrą kertančioje horizontalioje plokštumoje. Norint nustatyti, ar apšvietus diafragmą susidaro antrinis atvaizdas, į šviesdėžę per kiekvieną tiriamąją plokštės dalį žiūrima tamsiame arba pritemdytame kambaryje. Jeigu reikia, priekinis stiklas pasukamas taip, kad būtų užtikrinta reikiama žiūrėjimo kryptis. Galima žiūrėti pro monoklį. 9.3.1.1.3. Rezultatų išraiška Nustatoma, ar: naudojant diafragmą a (žr. 11a paveikslą), atsiskiria žiedo pirminis ir antrinis atvaizdas, t. y. ar viršijama ribinė vertė n, arba naudojant diafragmą b (žr. 11b paveikslą), dėmės antrinis atvaizdas pasislenka už taško, kuriame jis liečiasi su žiedo vidiniu kraštu, t. y. ar viršijama ribinė vertė n. 11 paveikslas Diafragmų matmenys 12 paveikslas Prietaisų išdėstymas 13 paveikslas Bandymo naudojant kolimacinį teleskopą prietaisai 9.3.1.2. Bandymas naudojant kolimacinį teleskopą Prireikus taikoma šiame skirsnyje aprašyta bandymo metodika. 9.3.1.2.1. Prietaisai Aparatūrą sudaro kolimatorius ir teleskopas; ji gali būti sumontuota pagal 13 paveiksle pateiktą schemą. Tačiau gali būti naudojama ir kitokia lygiavertė optinė sistema. 9.3.1. Metodika Kolimacinis teleskopas sukuria beribį polinių koordinačių sistemos atvaizdą su šviesia dėmele centre (žr. 14 paveikslą). Stebėjimo teleskopo židinio plokštumoje, optinėje ašyje yra maža neskaidri dėmė, kurios skersmuo šiek tiek didesnis už šviesios dėmelės atvaizdą; žiūronas nukreipiamas taip, kad neskaidri dėmė užstotų šviesią dėmelę. Kai priekinis stiklas, naudojamas antriniam atvaizdui sukurti, yra padedamas tarp teleskopo ir kolimatoriaus, tam tikru atstumu nuo polinių koordinačių sistemos centro susidaro antras, ne toks ryškus taškas. Antrinio atvaizdo atsiskyrimas gali būti užregistruotas kaip atstumas tarp taškų, matomų per teleskopą (žr. 14 paveikslą). (Optinis iškraipymas – tai atstumas tarp tamsios dėmės ir polinės koordinačių sistemos centre esančio ryškaus taško.) 9.3.1.2.3. Rezultatų išraiška Priekinis stiklas pirmiausia tikrinamas taikant nesudėtingą žvalgos metodiką, leidžiančią nustatyti plotą, kuriame antrinis atvaizdas yra ryškiausias. Tada šis plotas atitinkamu kritimo kampu ištiriamas naudojant kolimacinio teleskopo sistemą. Išmatuojamas didžiausias antrinio atvaizdo atsiskyrimas. 9.3.1.3. Stebėjimo kryptis horizontalioje plokštumoje turi būti beveik statmena priekinio stiklo projekcijai toje plokštumoje. 9.3.2. Matuojama 9.2.2 skirsnyje nustatytose zonose, atsižvelgiant į transporto priemonės kategoriją. 9.3.2.1. Transporto priemonės tipas Jeigu priekinis stiklas skirtas montuoti tokio tipo transporto priemonėje, kurioje priekinis regėjimo laukas yra kitoks nei to tipo transporto priemonėje, kurio priekinis stiklas jau patvirtintas, bandymas kartojamas. 9.3.3. Antrinių savybių atsparumo indeksai: 9.3.3.1. Medžiagos rūšis Poliruotas (veidrodinis) stiklas Flotacinis stiklas Lakštinis stiklas 1 1 2 9.3.3.2. Kitos antrinės savybės Į kitas antrines savybes neatsižvelgiama. 9.3.4. Priekinių stiklų skaičius Bandymui pateikiami keturi priekiniai stiklai. 14 paveikslas Stebėjimo taikant bandymo kolimaciniu teleskopu metodą pavyzdys 9.3.5. Rezultatų aiškinimas Laikoma, kad priekinio stiklo tipas atitinka reikalavimus dėl antrinio atvaizdo atsiskyrimo, jeigu bandymams pateiktų keturių priekinių stiklų antrinio atvaizdo atsiskyrimo vertės neviršija toliau kiekvienai sričiai ar bandymo zonai nustatytų verčių. Transporto priemonės kategorija Zona Didžiausios leidžiamos optinio iškraipymo vertės M1 ir N1 A – išplėsta pagal 9.2.2.1 skirsnį. 15 lanko minučių (15') B – sumažinta pagal 18 priedo 2.4 skirsnį 25 lanko minutės (25') M ir N kategorijos, išskyrus M1 I 15 lanko minučių (15') Žemės ūkio transporto priemonės, kurioms neįmanoma nustatyti srities I I' 15 lanko minučių (15') 9.3.5.1. Matavimai negali būti atliekami kraštinėje 25 mm pločio juostoje į vidų link projektinio stiklo kontūro ir bet kokių neskaidrių uždangų, su sąlyga, kad ši juosta nepatenka į išplėstąją zoną A arba sritį I. 9.3.5.2. Jeigu tai žemės ūkio bei miškų ūkio ir statybos aikštelėje naudojamos transporto priemonės, matavimai negali būti atliekami kraštinėje 100 mm pločio juostoje. 9.3.5.3. Jeigu priekiniai stiklai sudaryti iš kelių dalių, matavimai negali būti atliekami plokštės 35 mm pločio juostoje, esančioje šalia skiriamosios atramos. 9.3.5.4. Visose srities I arba zonos A dalyse, nuo priekinio stiklo briaunos nutolusiose mažiau kaip per 100 mm, didžiausia leidžiama vertė – 25 lanko minutės. 9.3.5.5. 18 priedo 2.4 skirsnyje apibrėžtai sumažintai bandymo zonai B gali būti taikomi nedideli nukrypimai nuo reikalavimų, jeigu tie nukrypimai nedideli ir jeigu jie nurodomi protokole. 10. DEGIMO POBŪDŽIO (ATSPARUMO LIEPSNAI) BANDYMAS 10.1. Bandymo tikslas ir taikymo sritis Šiuo metodu galima nustatyti medžiagų, naudojamų motorinių transporto priemonių (pvz., privačių keleivinių automobilių, sunkvežimių, automobilių su universaliu kėbulu, autobusų) keleivių salonuose, horizontalaus degimo spartą, įdegus nedidelę liepsną. Šiuo metodu transporto priemonės vidaus įrenginių medžiagas ir sudedamąsias dalis galima išbandyti atskirai arba kartu, jeigu jų storis neviršija 13 mm. Šis bandymas atliekamas siekiant nustatyti pirmiau minėtų medžiagų gamybos partijų vienodumą jų degimo pobūdžio požiūriu. Kadangi tikrosios aplinkybės (medžiagų naudojimas ir jų išdėstymas transporto priemonėje, naudojimo sąlygos, užsidegimo priežastis ir t. t.) labai įvairios, o bandymo atlikimo sąlygos, nustatytos šiame skirsnyje, yra gana griežtos, šis metodas negali būti laikomas tinkamu visoms transporto priemonėje vykstančių degimo procesų savybėms įvertinti. 10.2. Apibrėžtys 10.2.1. Degimo sparta: išdegusios atkarpos, išmatuotos šiuo metodu, ir laiko, per kurį ta atkarpa išdegė, santykis. Degimo sparta išreiškiama milimetrais per minutę. 10.2.2. Sudėtinė medžiaga: medžiaga, sudaryta iš kelių panašios arba skirtingos medžiagos sluoksnių, glaudžiai visu medžiagos paviršiumi suklijuotų, sujungtų, sulydytų, suvirintų ir t. t. Jeigu skirtingos medžiagos viena su kita sujungiamos ne ištisiniu sluoksniu (pvz., susiuvamos, suvirinamos aukšto dažnio lauku, sujungiamos kniedėmis), tada norint, kad pagal 10.5 skirsnio reikalavimus būtų galima paruošti atskirus pavyzdžius, tokios medžiagos nelaikomos sudėtinėmis. 10.2.3. Atviroji pusė: medžiagos pusė, kuri, medžiagą sumontavus transporto priemonėje, yra atkreipta į keleivių saloną. 10.3. Principas Pavyzdys įtvirtinamas U pavidalo laikiklyje ir degimo kameroje 15 sekundžių kaitinamas nustatyta nekaitria liepsna, kaitinant laisvąjį pavyzdžio galą. Bandymu nustatoma, ar liepsna užgęsta ir kada ji užgęst